ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 145, 2010-01-04 10:30

אופיר אקוניס: שלום לכם, בוקר טוב.

אופיר אקוניס: אנחנו שמחים לארח שוב את שר השיכון והבינוי אריאל אטיאס.

אופיר אקוניס: אנחנו בסקירת השר, או כפי שהגדרנו זאת דיווח השר על המדיניות ותוכנית העבודה של משרד הבינוי והשיכון, וניצול תקציב 2009 בהתאם לסעיף 106ו לתקנון הכנסת.

אופיר אקוניס: כבוד השר, אנחנו היינו פה ב-9 בנובמבר כאשר התכנסנו לדון בדרכי ההתמודדות עם התייקרות מחירי הדיור בישראל.

אופיר אקוניס: אתה השתתפת בישיבה ואמרת כי המשרד מצוי בהליכי תכנון של שיווק אלפי יחידות דיור על מנת להתמודד עם הביקושים להגדיל את היצע דירות המגורים באזורי הביקוש.

אופיר אקוניס: היעד השנתי עמד – אם אינני טועה, דובר על 30,000 יחידות דיור לשנה.

אופיר אקוניס: לפני ימים אחדים התבשרנו כי משרד השיכון ישווק קרקעות המיועדות ל-6,500 יחידות דיור.

אופיר אקוניס: נדמה לי, שר הבינוי והשיכון, שהצעדים שהחל המשרד בראשותך לבצע נותנים את אותותיהם בשוק, ונראה גם על פי נתוני משרד האוצר שמחירי הדיור סיימו את עלייתם החדה הייתי אומר בסך 36% בשנים 2008 - 2009, וכעת מתחילה - כך אני מקווה - מגמה של בלימה והתייצבות.

אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה בראשותי תמשיך לסייע ולעקוב אחר פעולותיו החשובות של שר הבינוי והשיכון ומשרדו בהסרת חסמים שעדיין קיימים בשוק לשם מניעת היווצרות בועת נדל"ן.

אופיר אקוניס: כפי שאישרנו כבר כאן

אופיר אקוניס: לאחר דיונים רבים את הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל נמשיך ונעמוד לרשות המשרד במאמצו לאפשר הגדלת היצע דירות המגורים במדינת ישראל כדי להגיע למחירים שפויים.

אופיר אקוניס: קיימים עדיין חסמים בירוקרטים, וזה ברור.

אופיר אקוניס: אנחנו כאן איתך, ביחד, כדי להסיר אותם.

אופיר אקוניס: האצת אישורי תוכניות פינוי-בינוי במרכזי הערים באזורי הביקוש לשם ניצול כלכלי יותר של הקרקע, ייעול ההליך הבירוקראטי בוועדות התכנון והבנייה לשם קיצור תקופת הבנייה, תוך שמירה על דיון ציבורי בהליכי אישור והגנת הסביבה.

אופיר אקוניס: ניתן לבחון שינוי באגרות הבנייה ברשויות המקומיות וביטול עיוותי מס בתחום הבנייה למגורים.

אופיר אקוניס: בסופו של דבר, אדוני השר, אתה כשר הבינוי והשיכון, אני כיושב ראש ועדת הכלכלה, חברי הכנסת, נבחרי הציבור, אני חושב שצריך לומר לאזרחי ישראל: תתמקחו, תתמקחו על המחיר.

אופיר אקוניס: לא יכול להיות שמציעים דירת חדר במחירי הונג-קונג.

קריאה: תגיד אתה חולם?

אופיר אקוניס: אני אומר, פשוט תתווכחו.

אופיר אקוניס: יש דיור שמוצע במחירי עתק והישראלים משלמים.

אופיר אקוניס: תמיד אפשר להאשים בירוקרטיה ופקידות.

אופיר אקוניס: אבל, צריך גם לומר לציבור להתמקח.

אופיר אקוניס: אני חושב שהדבר הזה לא רק שישנה את המגמה, אלא הוא גם יוריד אותה בעזרת הפעולות החשובות שלך גם כלפי מטה.

אופיר אקוניס: אני מבקש ממך או מהמנכ"ל לתת לנו סקירה על הניצול התקציבי של 2009, תוכנית העבודה של 2010, ועוד דברים כלליים שאתה רוצה לבשר לנו, או לשתף אותנו.

אופיר אקוניס: בבקשה.

אריאל אטיאס: בוקר טוב לכולם, יושב-ראש ועדת הכלכלה, חברי הכנסת, הנהלת משרד הבינוי והשיכון, הנהלת מינהל מקרקעי ישראל, וכל האורחים.

אריאל אטיאס: אני שמח על המעקב של ועדת הכלכלה אחרינו.

אריאל אטיאס: אני חושב שזה בבחינת אין מזרזין אלא למזורזים.

אריאל אטיאס: כפי שהציבור גם התוודע - ובטח חברי הכנסת שנמצאים פה שמאוד עוקבים אחרי הפעילות של הדיור בישראל - למה שפתח יושב-ראש הישיבה על נושא היצע הקרקעות.

אריאל אטיאס: למעשה, אנחנו באנו לכאן לתת גם סקירה על הפעולות של 2009, ותוכניות ל-2010.

אריאל אטיאס: אבל, מאחר והוא נגע בנקודה הזאת אני חושב שפטור בלא כלום אי אפשר.

אריאל אטיאס: בישראל צריכים כ-40,000 יחידות דיור בשנה על גידול טבעי.

אריאל אטיאס: בפועל, בשנים האחרונות, אנחנו עדים ל-30,000 יחידות.

אריאל אטיאס: לפעמים, 27 - 28 אלף.

אריאל אטיאס: הדבר הזה מייצר חוסרים מתמשכים על פני שנים מה שגרם לעליית מחירים.

אריאל אטיאס: גם כשהיה משבר כלכלי בעולם, וכשהיתה צניחה והתרסקות של המחירים במקומות מסוימים עד כדי פשיטות רגל ענקיות, בישראל בהתחלה, ב-2008 היתה איזושהי התייצבות מסוימת, או הקפאה מסוימת, לראות לאן השוק הולך.

אריאל אטיאס: מייד אחרי זה ב-2009 היינו עדים לעליות חריפות מאוד כשהסיבה המרכזית שלהן, לטעמי, היא חוסר היצע.

אריאל אטיאס: אין ספק שגם הריבית הנמוכה נתנה את אותותיה בכך שאנשים קצת ברחו מהשקעות בבנקים לדירות, גם עד הפריפריה.

אריאל אטיאס: אבל, הדבר המרכזי, הכלים שיש לנו בידיים להתחיל להשפיע בנושא הזה, ולייצב את זה לאורך זמן – לא משהו בשביל לתת איזה אקמול על מנת להוריד את החום ולהתקדם – זה להגדיל את היצע הדירות, וגם לשנות את השיטה.

אריאל אטיאס: השיטה שמוציאים באלפים בפעם אחת יש לה שני אפקטים: גם את האפקט השיווקי שהציבור והקבלנים מבינים שמאחורי המדיניות הזאת יש אנשים שרוצים לעמוד מאחורי זה - עובדי מינהל מקרקעי ישראל, ועובדי משרד הבינוי והשיכון שהם עומדים מאחורי העבודה הזאת - כשיש עקביות סביב המסר.

אריאל אטיאס: הגל הראשון היה 5,300, השני היה 5,850, והשלישי 6,500 ואני אומר לכם שב-2010 אנחנו נמשיך ונגדיל את זה.

אריאל אטיאס: נכון שאין לנו תוכניות בלתי מוגבלות על המדף.

אריאל אטיאס: אבל, מה שאנחנו עוסקים בעיקר עכשיו זה בשחרור חסמים שיש על תוכניות מאושרות.

אריאל אטיאס: יש כ-53,000 יחידות דיור בין גדרה לחדרה שזה אזורי הביקוש, ויש להם חסמים או תכנוניים או כספיים כאלו ואחרים שאנחנו עובדים לשחרר אותם.

אריאל אטיאס: כל אחד כזה שמשתחרר יוצא החוצה באלפים.

אריאל אטיאס: מסר לקבלנים – זה יימשך.

אריאל אטיאס: אל תתנו מחירים גבוהים מידיי לקרקע.

אריאל אטיאס: במכרזים האחרונים שיצאו היו מקרים שנתנו מעל 100% על הצעה של השמאי הממשלתי.

אריאל אטיאס: אנחנו עובדים בכלים הכי כלכליים של שוק חופשי.

אריאל אטיאס: נותנים מחיר.

אריאל אטיאס: אגב, השמאי בכלל ברוב המקרים שם את המעטפה ביחד עם הקבלנים כדי שיהיה ממש 100% מחיר שוק, ובמחיר קיבלו יותר מידיי.

אריאל אטיאס: יכול להיות שאם נציג האוצר היה יושב פה, הוא היה מבסוט והיה אומר: תמשיכו.

אריאל אטיאס: אבל, אני יכול לומר לכם שלפחות המדיניות שלנו, גם הנהלת מינהל מקרקעי ישראל, גם משרד הבינוי והשיכון, אנחנו לא שמחים מזה שקבלנים נותנים מחירים גבוהים.

אריאל אטיאס: אנחנו לא חושבים שהקרקע נועדה למקור הכנסה למדינה, אלא הקרקע היא משאב שתכליתו לשרת את היכולת של האזרחים שיהיה להם יחידות דיור.

עמיר פרץ: יש מחיר מינימום לקרקע?

אריאל אטיאס: יש מקרים שיש מחיר מינימום.

עמיר פרץ: האם אתם שוקלים לשים מחיר מקסימום?

אריאל אטיאס: אנחנו נדבר על זה, אני אגיד לך את כל האפשרויות.

אריאל אטיאס: אני רק אומר שבמכרזים שהיו לאחרונה מחיר המינימום בכלל לא שיקף.

אריאל אטיאס: מחיר ה-100% של השמאי, לא המינימום, מעל זה נתנו 100%, וגם יותר.

עמיר פרץ: לכן, אני שואל אם יש מגמה לשים מחיר מקסימום?

אריאל אטיאס: אנחנו נדון בזה עכשיו.

אריאל אטיאס: אני מעריך שככל שנוציא יותר אלפים ואלפים, גם הקבלנים שעכשיו בעקבות החסרים שהיו, ירגיעו את המחירים.

אריאל אטיאס: זה צריך להיות בשני תהליכים.

אריאל אטיאס: קודם תהיה עצירה מסוימת שלפי משרד האוצר כבר בוודאי החלה, ואחרי זה תתחיל איזושהי ירידה.

אריאל אטיאס: הקריאה של יושב-ראש ועדת הכלכלה: תתמקחו על המחיר, היא חלק מהתפיסה הזאת שגם הציבור רואה שיוצאים אלפים ואלפים, והוא בעצם גם אמור להבין שאנחנו מתכוונים לטפל בחוסרים האלה שהיו.

אריאל אטיאס: רק צריך לזכור, וקצת סבלנות.

אריאל אטיאס: זה לקח שנים רבים שהיו החוסרים האלה.

אריאל אטיאס: זה לא יכול להיגמר בשנה אחת.

אריאל אטיאס: זה ייקח זמן.

אריאל אטיאס: אבל, הספינה עכשיו נמצאת בכיוון אחר, והמטרה היא לנסות להשפיע – זה בנושא הזה.

נחמן שכטר: הים סוער.

אריאל אטיאס: אנחנו רוצים לשמוע כאן את סקירת מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון לגבי ניצולי תקציבים, מה קרה עם הדיור הציבורי – נושא חשוב מאוד שאנחנו מטפלים בו, כולל תוכניות ל-2010, טיפול בקבוצות הרכישה ברמת רגולאציה.

אריאל אטיאס: ייאמר במפורש שאנחנו לא רוצים לפגוע בכדאיות שלהם, אנחנו לא רוצים לגרום שהמחירים יותר יעלו.

אריאל אטיאס: אם יש כלי שיודע להוריד מחירים אדרבה ואדרבא.

אריאל אטיאס: אבל, בעקבות לקחי פרשיית "חפציבה" אין ספק שאנחנו לא רוצים להשאיר את זה כך, וכשיקרה משהו אז נטפל, אלא אנחנו רוצים להיות חכמים לפני מעשה.

אריאל אטיאס: יש צוות בראשות מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון שבוחן את הכללים והחלת הרגולאציה כדי להבטיח את כספי הרוכשים.

אריאל אטיאס: למרות שזאת קבוצה רכישה וכל אחד כביכול מושקע.

אריאל אטיאס: אבל, בעצם אנחנו מבינים שיש איזה ראש קבוצה שמתפקד כמו קבלן על, או כמו יזם, שחותך בדרך את האחוזים שלו.

אריאל אטיאס: לא רוצה לעסוק בענייני מסים.

אריאל אטיאס: יש מספיק מסים על הדירות.

אריאל אטיאס: דבר אחרון – צריך לזכור שכל נושא המס שהוא יקר מאוד על הדירות, הוא בתחום משרד האוצר.

אריאל אטיאס: אנחנו מקבלים הרבה פעמים תלונות למה המסים על הדירות גבוהים.

אריאל אטיאס: אני אשמח שתהיה ירידה בנושא הזה אם יש מישהו שיש לו יוזמות לעשות את זה.

אריאל אטיאס: יש לנו אין ספור רעיונות שעשינו, גם שוויוניים, גם לפריפריה, גם לדירה ראשונה, גם רק לזוגות צעירים, רק לזכאים.

אריאל אטיאס: כל משהו שאנחנו עושים אנחנו מקבלים תשובה אחת:

אריאל אטיאס: אנחנו לא רוצים להשפיע כרגע על הביקושים.

אריאל אטיאס: אם אתם תתנו תמריצים שיגרמו לזוגות צעירים להיכנס למעגל הרוכשים, אנחנו ניתן תמריצים.

אריאל אטיאס: אנחנו מתנגדים לזה.

אריאל אטיאס: אבל, כידוע לכם קולנו כרגע הוא כקול קורא במדבר.

אריאל אטיאס: אנחנו נמשיך לפעול בנושא הזה, ונשמח לקבל עזרה מיושב ראש ועדת הכלכלה ומחברי הכנסת.

אופיר אקוניס: תקבל, תודה.

אופיר אקוניס: מנכ"ל המשרד, בבקשה.

מרדכי מרדכי: ברשות

מרדכי מרדכי: כם נתחיל בתמונת המצב של הניצול התקציבי בתקציב 2009.

מרדכי מרדכי: ריכוזי התקציב מופיעים פה על השקף, ואני אנסה בכמה משפטים לעבור על כל נושא ונושא.

מרדכי מרדכי: תקציב המשרד – התקציב המקורי של המשרד היה כשני מיליארד שקל.

מרדכי מרדכי: ניצול בפועל היה מיליארד וחצי.

מרדכי מרדכי: זה מימוש של 75%.

מרדכי מרדכי: זה נובע משתי סיבות מרכזיות בשנת 2009.

מרדכי מרדכי: האחת, השיווקים ב-2009 התחילו מאוד מאוד מאוחר.

מרדכי מרדכי: זו היתה שנה קצת מיוחדת, גם ממשלה חדשה, וגם התקציב אושר בכנסת אי שם בחודש יולי, כך שהשיווקים הראשונים ב-2009 היו בסביבות החגים האחרונים, בסביבות ספטמבר-אוקטובר.

מרדכי מרדכי: יש איזשהו תהליך מאז שמפרסמים את השיווקים של הקרקעות עד שמתקבלות הצעות וכו' וכו'.

מרדכי מרדכי: רק ממש בימים אלה אנחנו מתחילים לטפל בתוצאות המכרזים של השיווקים הראשונים כך שלא היה צורך בתקציב הזה שהאוצר תיקצב אותנו.

מרדכי מרדכי: סיבה אחרת שגרמה לניצול נמוך יותר היא בגלל שהשנה היתה מוגדרת כשנת שפל כלכלי, מחירי המכרזים היכן שהיו – למרות מה שאמרתי קודם, אם היו פה ושם כמה מכרזים – התוצאות היו נמוכות יותר מהאומדנים.

מרדכי מרדכי: שתי הסיבות האלה גם יחד הביאו לכך שהניצול התקציבי בתקציבי הפיתוח היו כ-75%.

מרדכי מרדכי: יש עודף של כחצי מיליארד שקל.

מרדכי מרדכי: חשוב מאוד להדגיש פה שתקציבי הפיתוח מתנהגים רובם ככולם כמשק סגור.

מרדכי מרדכי: יש שיווקים, יש הכנסות, יש הוצאות.

מרדכי מרדכי: זה לא תקציב שהולך לאיבוד.

מרדכי מרדכי: זה לא תקציב שבגלל שהוא לא נוצל אז קרה משהו.

אמנון כהן: זה חזר לאוצר.

מרדכי מרדכי: לא, זה לא חזר.

אמנון כהן: חזר, חזר.

אמנון כהן: אנחנו העברנו את זה בוועדת הכספים.

מרדכי מרדכי: חוזר רישומית לאוצר.

מרדכי מרדכי: מבחינת משרד השיכון התקציב הזה הוא פונקציה של הכנסות.

מרדכי מרדכי: ככל שיהיה צורך הם מגדילים.

מרדכי מרדכי: ההוצאה היא פונקציה של ההכנסה.

מרדכי מרדכי: ככל שאנחנו מביאים הכנסות, מתאימים את ההוצאה להכנסה.

אופיר אקוניס: זה חוזר וירטואלית, וחוזר חזרה.

אמנון כהן: כרגע החצי מיליארד הלך לשימושים אחרים, לצרכים של משרדים אחרים.

אמנון כהן: התקשרתי גם לכבוד השר.

אמנון כהן: ראיתי פעם 200 מיליון, עוד הפעם - - -

מרדכי מרדכי: אני חושב שזה היה בסעיף אחר.

אריאל אטיאס: מה שעשית זה מהמשכנתאות.

מרדכי מרדכי: שם יש תקציב, זה שונה.

מרדכי מרדכי: פה זה הרשאה להתחייב שהיא בעצם נותנת - - -

אמנון כהן: אז יש עוד 200 מיליון במקום אחר שלא נוצל.

מרדכי מרדכי: תיכף נגיע.

אריאל אטיאס: זה כמו קצבאות ילדים.

אריאל אטיאס: ככל שיש יותר ילדים, עולה יותר כסף.

אריאל אטיאס: אם יש פחות ילדים, עולה פחות כסף.

אריאל אטיאס: זה בערך אותו רעיון.

אריאל אטיאס: זה לא מונע לשנה הבאה.

מרדכי מרדכי: בכל אופן, תקציבי הפיתוח מתנהלים כמשק סגור אל מול האוצר, יש הכנסה.

מרדכי מרדכי: בגלל שהיו פחות הכנסות, היה צורך בפחות הוצאה.

נחמן שכטר: אז איפה החצי מיליארד?

נחמן שכטר: חזר הביתה.

נחמן שכטר: אושר להעביר אותו, זה יפה.

אופיר אקוניס: בסוף, זו השורה התחתונה.

נחמן שכטר: זה חשוב.

אריאל אטיאס: צריך לזכור שהתקציב הזה לפני יולי לא היה עם מי לדבר, ומאז שהוא עובר עוד.

אריאל אטיאס: אבל, לקחנו בחשבון.

נחמן שכטר: הכסף עומד לרשותכם.

אריאל אטיאס: כן.

נחמן שכטר: זה בסדר שלא לוקחים אותו חזרה.

אריאל אטיאס: נתתי דוגמה כמו קצבאות.

מרדכי מרדכי: לגבי התקציב הרגיל, אתם רואים שיש הלימה בין הביצוע לתקציב.

מרדכי מרדכי: זה תפעול שוטף של המשרד: משכורות ופעולות.

מרדכי מרדכי: לא היתה שם שום בעיה.

מרדכי מרדכי: הסעיף הבא הוא סיוע בשכר דירה.

מרדכי מרדכי: בסיוע בשכר דירה יש ניצול קצת מעל 100%.

מרדכי מרדכי: זה מסוג הדברים שמי שזכאי לקבל את הסיוע באותם קריטריונים של המשרד, של הוועדות המקצועיות, והוועדות הציבוריות - ככל שבאים אנשים הם מקבלים.

מרדכי מרדכי: זה פחות או יותר ההוצאה השנתית, אבל זה משהו שנקרא לו על-תקציבי.

מרדכי מרדכי: אם יבואו יותר זכאים לפי הקריטריונים ונצטרך יותר תקציב, האוצר אוטומאטית מתקצב אותנו ביותר תקציב.

מרדכי מרדכי: היתה פה גלישה.

אמנון כהן: יש לי שאלה כאן, העניין הזה עלה גם בדיון קודם עם כבוד השר.

אמנון כהן: ההשתתפות בשכר הדירה היום לא משקף את מחיר השוק.

אמנון כהן: מחיר השוק הוא גבוה מאוד היום, ולכן ההשתתפות ב-50% ממש.

אמנון כהן: מה קורה?

אמנון כהן: ביקשנו אז בוועדה שתבחנו את הסוגיה הזאת, ותעלו את זה בהתאם לשוק.

אמנון כהן: זה צריך להיות מותאם לשוק, לא מותאם לאיזשהו מדד שלא משקף.

מרדכי מרדכי: אדוני חבר הכנסת, אין הרבה מה לבחון – מתמטיקה מאוד מאוד פשוטה.

מרדכי מרדכי: קודם כל, מבחינת עובדות, יש 137 אלף משפחות שמקבלות סיוע בשכר דירה.

מרדכי מרדכי: ההשתתפות הממוצעת למשפחה היא 850 שקל לחודש.

מרדכי מרדכי: גם אנחנו חושבים שזה מאוד נמוך.

מרדכי מרדכי: השכר הממוצע 2,700.

מרדכי מרדכי: בירושלים, בתל-אביב, באזור השרון, זה מגיע אפילו ל-3,400, כך שבמקומות מסוימים זה שליש, מקומות אחרים זה רווח.

מרדכי מרדכי: אנחנו ניסינו ומנסים להגדיל את שכר הדירה מול אגף התקציבים.

מרדכי מרדכי: אנחנו לא מצליחים לשכנע אותם בהוספת תקציב.

מרדכי מרדכי: משזה לא קורה זה יכול להיות רק משאלה שלנו, ואולי גם שלכם.

מרדכי מרדכי: אבל, אתם יכולים אולי לדאוג לתקציב.

אריאל אטיאס: אני לא חושב שאנחנו מחדשים פה משהו לוועדה שבכל מה שקשור לתקציב, הן במשמעות בקרקע, או בניוד התקציב, או במשמעויות מהסוג הזה - לאוצר יש זכות וטו.

אריאל אטיאס: זה לא אומר שאנחנו לא נאבקים.

אריאל אטיאס: לפעמים מצליחים קצת, לפעמים פחות.

אריאל אטיאס: אני אשמח לקבל עזרה מחברי הכנסת בנושא הזה.

אריאל אטיאס: לגבי החזרי שכירות - ישנם כאלה שמקבלים גם 2,200 בחודש החזר שכירות, ויש 1,200, ויש 1,700.

אריאל אטיאס: יש הרבה מספרים.

אריאל אטיאס: מה שהוא אמר זה הממוצע הכולל, ואני מסכים שזה נמוך מאוד.

אופיר אקוניס: 2,200 זה הגבוה ביותר?

אריאל אטיאס: הגבוה ביותר.

נחמן שכטר: מה זה 2,200?

אריאל אטיאס: מי שיש לו זכאות לדיור ציבורי וממתין בתור, ויוצא מהתור לחמש שנים החוצה.

אריאל אטיאס: בחמש השנים האלה הוא מקבל 2,200 בחודש – ישכיר איפה שהוא רוצה, רק לא במחסנים.

אריאל אטיאס: בתנאי שזה לא מחסנים.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס, דוגמת המחסן שלך בישיבה הקודמת הדהדה ששר הבינוי והשיכון זוכר את נאום המחסנים שלך.

חנא סוייד: האם יש אינפורמציה לגבי הפריסה הגיאוגראפית?

חנא סוייד: נניח, כמה בפריפריה, כמה במרכז של מקבלי שכר הדירה?

אופיר אקוניס: שואל חבר הכנסת סוויד, אחוז מקבלי הסיוע לפי החלוקה הגיאוגראפית?

מרדכי מרדכי: אין לנו פה, אנחנו נעביר לך את זה.

מרדכי מרדכי: יש לי את האינפורמציה הזאת במשרד, נעביר אליך.

אריאל אטיאס: אין מגבלה.

אריאל אטיאס: מי שזכאי מקבל, זה לא משנה באיזה אזור.

מרדכי מרדכי: לסיכום, גם אנחנו במשרד חושבים שהשתתפות בשכר דירה היא נמוכה.

מרדכי מרדכי: היא לא משקפת את מחירי השכירות.

מרדכי מרדכי: כפי שאמר השר, אנחנו מנסים עוד הפעם ועוד הפעם, מבלי להתייאש מול האוצר.

מרדכי מרדכי: אבל, כרגע אנחנו לא מצליחים בעניין הזה.

אריאל אטיאס: לגבי הלוואות לדיור – תראו איזה ירידה.

אריאל אטיאס: תראו מה מנוצל בפועל מ-1,194 – פחות.

אמנון כהן: כי הריבית שמציע הבנק היא הרבה יותר טובה.

אריאל אטיאס: המשכנתאות של המדינה לא משתלמות בכלל.

אריאל אטיאס: זה 4%.

אריאל אטיאס: דיברנו על זה בוועדה הקודמת.

כרמל שאמה-הכהן: אז למה אתם לא מעדכנים את הריביות שלכם ביחס לריביות הבנקים?

אריאל אטיאס: עוד הפעם, משרד האוצר.

אופיר אקוניס: הריבית נקבעת.

אופיר אקוניס: אחרי המנכ"ל נשמע את עמדת האוצר, ואז נפתח לדיון.

אריאל אטיאס: אני אגיד פה משפט שאמרתי פעם קודמת.

אריאל אטיאס: משרד האוצר גם עושה כמה לירות על האזרחים בזה שהוא נותן להם ריבית ב-4%, כי הוא קונה את הכסף בהרבה פחות.

אריאל אטיאס: המימוש הוא חצי מיליארד.

אריאל אטיאס: השנה יהיה בערך 6,300, אם אני לא טועה.

יצחק וקנין: זה ירידה קבועה בשנים האחרונות.

אריאל אטיאס: הרציונאל זה שזה ל-20 שנה קבוע, ואתה לא תלוי בפישר.

מרדכי מרדכי: לגבי המענקים, יש לנו סעיף מענקים – 316 מיליון בתקציב.

מרדכי מרדכי: מומש - 211.

מרדכי מרדכי: שלא תהיה טעות, האוצר ביטל את המענקים לזכאי דיור, לזוגות צעירים – אין יותר.

מרדכי מרדכי: יש אוכלוסייה מאוד מיוחדת, אוכלוסיית האתיופים שעדיין יש להם אפשרות לממש מענקים.

נחמן שכטר: נדמה לי שזה 75,000 דולר למשפחה, לא?

אריאל אטיאס: לא, לא.

אריאל אטיאס: זה בוטל ב-2003.

אריאל אטיאס: שר האוצר אז היה ראש הממשלה דהיום.

אריאל אטיאס: היקף של שני מיליארד שקלים, במכה אחת כל המענקים בוטלו.

אריאל אטיאס: יש משהו שאין בשקף.

אריאל אטיאס: יש ירידה של 69% במימושי המשכנתאות באזורי הפריפריה מאז שהדבר הזה ירד.

אריאל אטיאס: עוד פעם פנינו לאוצר וביקשנו לעשות אין ספור שיטות.

אריאל אטיאס: אסור להגדיל את הביקושים - זה האוצר שלך.

אריאל אטיאס: אני רק מחדד איפה אנחנו.

אריאל אטיאס: אם צריך ביקורת, אני מוכן לשמוע.

אריאל אטיאס: אני רוצה עזרה.

נחמן שכטר: האם האתיופים לא מקבלים את המענקים?

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, מה גובה המענק?

ישראל שוורץ: 300 אלף שקל.

נחמן שכטר: אני יודע על מה אני מדבר, זה 75,000 דולר, ואין.

אופיר אקוניס: ו-40 מיליון שקל לא נוצלו שייועדו בעיקר לעולים מאתיופיה.

אופיר אקוניס: זה מה שאומר משרד הבינוי.

אופיר אקוניס: הוא אמר 300 אלף שקל, וזה מה שאמר חבר הכנסת שי.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, האם אפשר לעשות העברות תקציביות, למשל בסעיפים שלא נוצלו?

מרדכי מרדכי: את המענקים לא נותנים.

מרדכי מרדכי: הלוואי, זה עוד בעיה.

מרדכי מרדכי: יש לך תקציב משרד, אבל מישהו אחר מחליט גם את התקנה.

אופיר אקוניס: לא נותנים.

אופיר אקוניס: האם המישהו אחר זה משרד האוצר?

אופיר אקוניס: הוא פה, אבל זה הרבה יותר גדול ממנו.

אריאל אטיאס: אפשר להזמין לפה את שר האוצר ושייתן תשובות קצת.

מרדכי מרדכי: מתוך ה-105 מיליון של המענקים - כפי שראיתם 40 מיליון זה עולים מאתיופיה שלא ניצלו.

מרדכי מרדכי: יש מדיניות לעודד את האתיופים לצאת ממרכזי קליטה לכל מקום בארץ.

מרדכי מרדכי: אבל, הניצול הוא כפי שראיתם.

מרדכי מרדכי: יש 65 מיליון שקל שלא נוצלו, זה משכנתאות לקשישים נזקקים.

מרדכי מרדכי: זה היה בוועדת העלייה, זה לאותם ניצולי שואה.

מרדכי מרדכי: היה איזשהו עיכוב בביצוע.

מרדכי מרדכי: הביצוע של זה נדחה לרבעון הראשון של 2010.

מרדכי מרדכי: הכסף הזה, 65 מיליון, יעבור לשנה הבאה, וננצל אותם בחודשים הקרובים.

מנחם אליעזר מוזס: אז ניצולי השואה כן יקבלו, או הם כבר לא יהיו קיימים?

מרדכי מרדכי: הלוואות דיור – התקציב היה 1,100 מיליארד.

מרדכי מרדכי: הניצול בפועל 543 מיליון.

מרדכי מרדכי: השר דיבר על זה.

מרדכי מרדכי: זה נובע מכמה וכמה סיבות.

מרדכי מרדכי: אבל, כנראה שהסיבה המרכזית או אחת הסיבות המרכזיות היא שביטלו את המענקים מ-2003.

מרדכי מרדכי: הדבר השני היא הריבית שעומדת היום על 4%, וכנראה יש ריבית יותר כדאית היום בשוק החופשי.

מרדכי מרדכי: מבחינת מציאות ועובדות, יש ירידה של עשרות אחוזים במימוש המשכנתאות.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לשמוע על היעדים שיהיו בבחינת בשורות לציבור.

מרדכי מרדכי: היעדים של 2010 זה להמשיך בקו של הגדלת מלאי קרקע זמין למגורים – תכנון ושיווקים באזורי הביקוש והפריפריה.

מרדכי מרדכי: זו פעולה משותפת שלנו ביחד עם מינהל מקרקעי ישראל.

מרדכי מרדכי: מלאי הקרקעות והשיווק עושה גם המשרד וגם המינהל.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, האם אתה יודע מה היה היחס בין מרכז הארץ לפריפריה בשיווק שהיה בראשות השר?

אופיר אקוניס: גם שאל חבר הכנסת חנא סוויד לגבי הדבר האחר, היחס בין פריפריה למרכז.

אופיר אקוניס: אני חושב שההעדפה שלנו היא בצורה מובהקת כרגע הפריפריות, ואז להתכנס למרכז.

אופיר אקוניס: ללכת הפוך.

אריאל אטיאס: העדפה של מי זה שלנו?

אופיר אקוניס: של המדינה.

אופיר אקוניס: סליחה, זה מדיניות ממשלה, וגם מדיניות אופוזיציה, לצורך העניין.

אופיר אקוניס: אנחנו צריכים לעזור למי שצריך לעזור, זה דבר ראשון.

אריאל אטיאס: זו שאלה מצוינת.

אריאל אטיאס: לגבי מה מעדיפים - אז מחלוקת הפוסקים.

אריאל אטיאס: כי בממשלה הקודמת הוחלט, שוב על-ידי אגף תקציבים בעיקר באוצר, שלא יתכננו באזור המרכז.

אריאל אטיאס: התפיסה היתה שאנחנו נחנך את האנשים לגור בפריפריה למרות שאין לנו תמריצים לפריפריה – לא תמריצים כספיים, לא עבודה, ולא מסביב.

אריאל אטיאס: הרכבות זה רעיון "חבל על הזמן".

אריאל אטיאס: אבל, עד שזה יקרה, אנשים צריכים לגור באיזשהו מקום.

אריאל אטיאס: רכבות, מקומות העבודה, תשתיות וכל מה שמסביב לזה זה מצוין, ומברכים על זה, והכול בסדר.

אופיר אקוניס: אגב, זה קורה.

אופיר אקוניס: כשבנו את עיירות הפיתוח חבל שלא הוחלט לסלול להם מסילות ברזל.

אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד לך, אדוני השר, שעכשיו מדביקים את הפער.

אופיר אקוניס: אני חושב שההתחלה של מדיניות פיתוח הרכבת היתה בממשלתו הראשונה של נתניהו, למיטב זכרוני הטוב, כאשר אריאל שרון היה שר התשתיות.

אופיר אקוניס: אז התחילה תנופה אדירה של פיתוח של רכבת ישראל.

אופיר אקוניס: תוכננו תוכניות חומש וכד' וכד'.

אופיר אקוניס: לא הגיעו עדיין לכרמיאל, ומשם לטבריה.

אופיר אקוניס: אגב, אין שום מחלוקת.

אופיר אקוניס: האוצר חושב שאין כדאיות כלכלית לחלק מקווי הרכבת.

אופיר אקוניס: הממשלה חושבת, ובתוכה גם אתה, אני מייצג אותך לצורך העניין כחבר כנסת, שיש לזה חשיבות חברתית, ולא רק כלכלית.

אופיר אקוניס: לכן, אנחנו בעד סלילה של מסילות ברזל.

אופיר אקוניס: יש ויכוח עם האוצר.

אופיר אקוניס: אני שומע פה דרך אגב לפי מה שאומר שר הבינוי והשיכון, שכל המדינה מתנהלת באגף תקציבים.

אופיר אקוניס: זה בכלל דבר שצריך לקיים בו דיון נפרד.

אופיר אקוניס: זה צריך להיפסק, אגב.

יצחק וקנין: אולי למישהו זה חדש.

אופיר אקוניס: זה לא חדש לאף אחד, אבל חייב להיפסק.

אופיר אקוניס: זה מגיע לכל דבר.

אופיר אקוניס: המשרד היחידי אולי שאין להם השפעה כל כך מז'ורית זה משרד הביטחון.

קריאה: והספורט.

אופיר אקוניס: זה כי היה שם מנכ"ל פעם.

אריאל אטיאס: אנחנו חושבים, ואנחנו נביא על זה החלטה שהיא עכשיו בהפצה, להפסיק את המדיניות הזאת לא לתכנן במרכז.

אריאל אטיאס: כי אנחנו חושבים שזה שלא מתכננים במרכז - הרי תכנון לוקח זמן, זה עתודות קרקע לשנים קדימה, זה לא משהו שיקרה השנה הקרובה כשעוצרים את התכנון - זה אומר שבכלל אנחנו לא נותנים אופציה.

אריאל אטיאס: נחליט אחר כך כן לשווק או לא לשווק.

אריאל אטיאס: אבל, כשאין לנו על המדף אפשרות לשווק דירות באזור המרכז, זה דבר שמשפיע גם על אזור הפריפריה.

אריאל אטיאס: בסוף אי אפשר להכריח אנשים היכן לגור.

אריאל אטיאס: אם פעם אחת מורידים להם תמריצים, ולא נותנים להם לא תעשייה ולא תעסוקה בשביל להגיע לשם, זה מייצר קושי.

אריאל אטיאס: אנחנו את זה משנים.

אריאל אטיאס: לגבי השיווקים שהיו – התמהיל הוא הרבה לפי מה שיש לנו מוכן, המלאי.

אריאל אטיאס: אנחנו לא מחזיקים מלאי מוכן לשיווק במרכז ואנחנו שומרים עליו לעת מצוא.

אריאל אטיאס: מה שיש בחוץ מוציאים.

אריאל אטיאס: וצריך לזכור שהנושא הזה התחיל רק לפני מספר חודשים.

אריאל אטיאס: נעשית על זה עבודה מאומצת מאוד עם מינהל מקרקעי ישראל ובמשרד הבינוי השיכון.

אריאל אטיאס: אם תרצה מספרים מדויקים – אני חושב שזה בטח יותר מרבע - ירון, תקן אותי אם אני טועה - היה באזור המרכז, ועכשיו פריפריה, וגם מגזר ערבי.

אריאל אטיאס: שלושת רבעי מרכז, רבע פריפריה.

אריאל אטיאס: שאלת קודם מה קורה עם הפריפריה.

אריאל אטיאס: המגזר הערבי קיבל בסיבוב האחרון 2,247 יחידות דיור עכשיו בשביל לעשות סדר בחלוקה.

מנחם אליעזר מוזס: מה עם צריפין?

מנחם אליעזר מוזס: האוצר החליטו דיור מרחבי להולכי על ארבע.

אריאל אטיאס: בצריפין זה חלק מהחסמים שהיו.

אריאל אטיאס: התכנון שאי אפשר לתכנן, זה היה בין היתר בשביל לעצור את צריפין.

אופיר אקוניס: מה מתוכנן שם בצריפין?

אריאל אטיאס: אנחנו רוצים להביא החלטה, וזה בהפצה עכשיו – התייחסויות של משרד הפנים, שיכון, מינהל, אוצר, וכל מה שמסביב.

אריאל אטיאס: ראש הממשלה הסכים לבטל את ההחלטה שהתקבלה ב-2008 על התכנון, ועכשיו זה בהפצה.

אריאל אטיאס: אנחנו נביא את זה, ואני מקווה שזה ייקח בחודש הקרוב.

אריאל אטיאס: אני לא רוצה להתחייב על התאריך כי זה תלוי בעוד משרדים.

אריאל אטיאס: קודם כל, אנחנו צריכים לבטל את ההחלטה שלא מתכננים באזור המרכז.

אריאל אטיאס: אנחנו מבטלים אז יש לנו את הכלי לתכנון.

אריאל אטיאס: יש צריפין, יש עוד מקומות.

אופיר אקוניס: ההחלטה לא בוטלה עדיין?

אריאל אטיאס: לא, לא בוטלה.

אריאל אטיאס: זה עכשיו בהפצה.

אריאל אטיאס: אנחנו מביאים שתבטל, כולם מסכימים איתה.

אופיר אקוניס: גם האוצר מסכים איתה?

אריאל אטיאס: גם האוצר.

אופיר אקוניס: זאת אומרת, האוצר חזר בו.

אריאל אטיאס: זה אוצר אחר.

אופיר אקוניס: לא, האוצר הוא לא אחר.

אופיר אקוניס: הפקידות היא לא אחרת.

קריאה: היה איש אחד.

אריאל אטיאס: אתה רוצה תשובה?

אריאל אטיאס: רמי בלינקוב ראש - - -

אופיר אקוניס: בסדר, אז עכשיו אמרת.

אופיר אקוניס: שכחתי את התחלופה הזאת, חבר הכנסת מוזס.

מרדכי מרדכי: המטרה השנייה זה הפעלת רשות להסדרת התיישבות הבדואים בנגב.

מרדכי מרדכי: כידוע, יש דוח של השופט גולדברג שמנסה לתת איזשהו מתווה ופתרון לכל נושא ההתיישבות הבדואים בנגב.

מרדכי מרדכי: יש ועדת יישום בין-משרדית שמנסה לתרגם את העקרונות של דוח הוועדה ליישום.

מרדכי מרדכי: במקביל, הקימו במשרד השיכון רשות שאמורה לתרגם את ההמלצות של ועדת היישום, את הדוח הזה, לביצוע.

מרדכי מרדכי: כרגע אנחנו פועלים במשרד להקים את הרשות הזאת מבחינת המבנה שלה, מבחינת הסמכויות שלה, כך לכשהממשלה תאשר את הדוח ואת המלצות ועדת היישום, אנחנו נהיה כבר ערוכים לביצוע, ולא אז נצטרך עוד שנתיים להיערכות, אלא מנצלים את הזמן הזה להיערכות, כך שהנושא יתחיל מייד לפעול.

אמנון כהן: מה תפקידה של הרשות שתקום?

מרדכי מרדכי: בגדול, היא צריכה לתת להם פיצוי כסף/קרקעות, ואז להזיז אותם ליישובי קבע.

אופיר אקוניס: לפי מה יימדד הפיצוי שלהם?

אריאל אטיאס: במשפט אחד, הרעיון הוא לכנס אותם סביב מקומות, ושלא יהיה כל אחד – זה המטרה.

מרדכי מרדכי: כמובן שהמוטיבציה לכך תהיה קרקעות ש- - -

אופיר אקוניס: מהו התאריך הקובע לפיצוי?

אופיר אקוניס: כי ההשתלטות שם היא יום יומית.

אופיר אקוניס: אין יום שאתה לא נוסע ואתה רואה עוד - פעם היו אומרים עוד דונם ועוד עז.

קריאה: כל שעה.

אופיר אקוניס: אני לא יודע אם כל שעה, אני לא נוסע שם כל שעה.

אופיר אקוניס: אבל, מידי כמה ימים אני נוסע לשם, ואני רואה את זה.

אופיר אקוניס: זה דבר שמתפתח.

אופיר אקוניס: אז לפי מה יהיה הפיצוי?

אופיר אקוניס: האם הפיצוי יהיה לפי מה שיקרה בסוף?

אופיר אקוניס: כי אם הרשות תקום בעוד שנתיים, זה יהיה כבר פיצוי הרבה יותר גדול מהפיצוי הנוכחי.

מרדכי מרדכי: זה צילום מצב לתאריך מסוים.

אופיר אקוניס: שהוא?

אריאל אטיאס: לא בשני העשורים האחרונים.

אריאל אטיאס: כל ההשתלטויות שהיו לא קשורות בכלל.

אריאל אטיאס: צריך להבין שזה מורכב להגיע להסדר.

אריאל אטיאס: מדובר שם במאות משפחות.

אריאל אטיאס: אין איזה ראש שבט אחד שאתה גומר איתו וגמרנו עם כולם.

עמיר פרץ: אין שום קשר, זה עבירה על החוק.

עמיר פרץ: אתה צודק שקשה להתמודד עם העבירה.

עמיר פרץ: אבל, יחד עם זאת, כשיש הסדרה כל מי שהשתלט באופן בלתי חוקי זה לא עומד לזכותו.

כרמל שאמה-הכהן: מה בדיוק הקושי להתמודד?

כרמל שאמה-הכהן: למה קשה להתמודד?

אופיר אקוניס: פשוט שאין אכיפה, המשטרה לא נמצאת שם.

כרמל שאמה-הכהן: לפנות אותם – בנחישות וברגישות.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה?

עמיר פרץ: זה שני דברים שונים, חבר הכנסת שאמה.

עמיר פרץ: ההשתלטות היא דבר אחד בפני עצמו, וההסדרה היא דבר אחר.

עמיר פרץ: אין קשר.

אריאל אטיאס: חבר הכנסת שאמה, אני מציע שתביא לפה את השר לביטחון הפנים, ושהוא יענה על זה.

אופיר אקוניס: רעיון טוב.

אריאל אטיאס: אנחנו מאוד נתמוך בפינויים.

אופיר אקוניס: מאה אחוז, יופי.

אופיר אקוניס: תודה, הבנו.

מרדכי מרדכי: שדרוג המרקם הפיזי הקיים.

אופיר אקוניס: איפה?

אופיר אקוניס: לא אצל הבדואים.

אופיר אקוניס: זה כבר נושא אחר.

מרדכי מרדכי: נבחרו עשר ערים בארץ - תגבור תקציבי מהאוצר ותקציב משרד השיכון במשק משותף.

אמנון כהן: זה שיקום שכונות?

מרדכי מרדכי: לא, זה לא שיקום שכונות.

מרדכי מרדכי: זה כולל גם שיקום שכונות.

אופיר אקוניס: אני רואה ששיקום שכונות זה סעיף נפרד.

אופיר אקוניס: באיזה מקומות, למשל?

אריאל אטיאס: עכו, טבריה, בית שאן, צפת – המקומות היותר חלשים.

אריאל אטיאס: מקבלים 30 מיליון שקל.

אופיר אקוניס: מה כולל השדרוג?

מרדכי מרדכי: זה כולל בעיקר תשתיות, וזה כולל שיקום מבנים.

מרדכי מרדכי: הדגש היה גם על כל מיני פרויקטים מחוללי הכנסות או תיירות שיכולים להוות איזשהו מוקד משיכה ליישובים האלה, ולנסות טיפה להחיות אותם ולעזור להם.

מרדכי מרדכי: פתרונות לסיוע בדיור - זה נושא רחב.

אמנון כהן: תרחיב.

מרדכי מרדכי: נושא אחד שאמרנו זה לנסות להגדיל את שכר הדירה, להביא אותו בשאיפה לאיזושהי השתתפות קרובה יותר לריאלית ממה שהיא היום.

מנחם אליעזר מוזס: אמרתם שזה תלוי באוצר.

מרדכי מרדכי: כן, זה מטרה רב שנתית של המשרד.

מרדכי מרדכי: אנחנו לא מתייאשים.

אריאל אטיאס: עובדים על זה.

אריאל אטיאס: בסוף חלק משיגים, חלק פחות משיגים.

מנחם אליעזר מוזס: אולי היושב ראש יזמין גם את שר האוצר לכאן.

אופיר אקוניס: נעשה פה ישיבת ממשלה.

אופיר אקוניס: נזמין את שר האוצר, ואת השר לביטחון הפנים.

אופיר אקוניס: אגב, דיברתי עם שר האוצר.

אופיר אקוניס: הוא בהחלט מתכוון לבוא לישיבה בוועדת הכלכלה.

אופיר אקוניס: אנחנו מתאמים.

אופיר אקוניס: אפשר לקבוע ישיבה של חמש שעות.

מנחם אליעזר מוזס: גם את שר הפנים על החסמים בתכנון ובבנייה בוועדות.

מנחם אליעזר מוזס: משרד השיכון מגיש תוכניות וזה נעצר.

מרינה סולודקין: למה יש אי שוויון בסיוע בשכר דירה בין ילידי הארץ ובין אלה שכבר עזבו את משרד הקליטה ונכנסו למשרד הבינוי והשיכון?

מרינה סולודקין: אלה מקבלים 2,200, והאחרים מקבלים שום כלום.

קריאות: 600.

מרינה סולודקין: למה ההבדלים כל כך גדולים?

אופיר אקוניס: אני רוצה שהמנכ"ל יסיים.

אופיר אקוניס: תרשום את שאלתה של חברת הכנסת סולודקין, ותתייחס אחר כך.

אופיר אקוניס: אנחנו בפתרונות לסיוע בדיור.

חנא סוייד: אני מבקש להוסיף עוד שאלה.

חנא סוייד: מתי עודכנו לאחרונה הקריטריונים האלה מבחינת סיוע בשכר דירה?

אופיר אקוניס: מאה אחוז.

מרדכי מרדכי: לגבי פתרונות לסיוע בשכר דירה - ראשית, לנסות להעלות את ההשתתפות בשכר דירה.

מרדכי מרדכי: שנית, לרכוש יותר דירות לנזקקים, לאוכלוסיות מסוימות, לאוכלוסיות של נכים.

אריאל אטיאס: אני רוצה להתייחס למה שהוא אמר לגבי הרחבה.

אריאל אטיאס: משנות התשעים לא נקנו דירות לדיור ציבורי בתפיסה שאומרת שככל שאנחנו נקנה יותר ככה הם יהיו יותר מסכנים.

אריאל אטיאס: ואם אנחנו לא נקנה להם, אז הם בכוחות עצמם יגיעו לחוף מבטחים על-ידי שחייה מאומצת.

אריאל אטיאס: זו היה התפיסה.

אריאל אטיאס: משנות התשעים זה לא קרה.

אריאל אטיאס: אנחנו חושבים שזה לא בסדר בלשון המעטה.

אריאל אטיאס: דוח מבקר המדינה התייחס לנושא הזה ששני מיליארד שקלים הלכו ברבות השנים.

אריאל אטיאס: לא מדובר על 2009, ולא על 2010.

אריאל אטיאס: אנחנו גיבשנו איזושהי תוכנית שמתייחסת למקרים קשים.

אריאל אטיאס: ישנם היום כ-2,500 ממתינים לדיור ציבורי.

אריאל אטיאס: ההמתנה היא כתוצאה מזה שלא קונים דירות.

אריאל אטיאס: אנחנו רוצים קודם כל לייצר תעדוף לאנשים שהמצב שלהם הוא הכי קשה, ולהחזיר את הרכישות.

אריאל אטיאס: משנות התשעים לא רכשו, אנחנו נרכוש.

אריאל אטיאס: אבל, איך נרכוש?

אריאל אטיאס: מאחר ועולה לנו 2 מיליארד שקלים לפתור את הבעיות של כולם, אנחנו ניקח כמה מאות מיליונים – המספר הוא לא סגור – ואנחנו ניצור תעדוף.

אריאל אטיאס: קודם כל, נכים – שנכים לא ימתינו יותר בתור.

אריאל אטיאס: היום יש מאה נכים שממתינים בתור.

אריאל אטיאס: אנחנו רוצים עכשיו, ברבע הראשון של 2010, לגמור את התוכנית הזאת שכל הנכים במדינת ישראל – כמאה במספר היום – נכים רתוקים שממתינו, לא ימתינו יותר.

אריאל אטיאס: בנוסף, נעשה עדכון של המחירים, זו עבודה שהוביל מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.

אריאל אטיאס: כי גם המחירים של כמה משלמים לדירת נ"ר שזה נכים רתוקים לא עודכנו הרבה שנים.

אריאל אטיאס: ישראל, תקן אותי אם אני טועה.

אריאל אטיאס: עכשיו נעשה עדכון בהיקפים של בערך 20% למעלה למטה, כדי שאפשר יהיה באמת לממש עם זה.

אריאל אטיאס: כי כשמחירי הדירות עולים, גם הדירות האלה עולות.

אריאל אטיאס: נותנים לאדם כסף, הוא לא יכול לקנות עם זה דירה.

אריאל אטיאס: כאילו נתנו לו, והוא לא מוצא.

אריאל אטיאס: הוא גם לא ימצא.

אריאל אטיאס: נעשה עדכון בזה כלפי מעלה.

אריאל אטיאס: אני אשמח לחזור לוועדה ככל שתרצה.

אמנון כהן: עוד רעיון – למה לא בוחנים במכרזים שיוצאים החוצה היום את האפשרות שמספר דירות יהיו מיועד לאוכלוסיות האלה שהמדינה או המשרד מייעדים?

אמנון כהן: למה אני צריך לרכוש?

אמנון כהן: אני אומר, תבנה פה 6,500 יחידות דירות, מתוכן X דירות יהיו מיועדות לאוכלוסיות האלה, ואז זה יבוא לידי ביטוי במכרז.

אריאל אטיאס: הוא דיבר על דיור ציבורי.

מרינה סולודקין: ולאן הולך כסף מהפרטת הדירות מ-2003?

אריאל אטיאס: חבר הכנסת אמנון כהן העיר הערה נכונה.

אריאל אטיאס: אנחנו הכנו על זה כבר עבודה מסודרת.

אריאל אטיאס: יש מודל שהוא קיים בארצות הברית.

אריאל אטיאס: אנחנו לא בונים רכבות של עוני כמו שהיה בזמן קום המדינה.

אריאל אטיאס: בונים תמהיל מסוים שבמכרזים יהיה X אחוזים.

אריאל אטיאס: דיברנו בין 5% ל-10%, זה תלוי באיזה אזורים.

אריאל אטיאס: ברור שצריך את הסכמת האוצר.

אריאל אטיאס: יש על זה עבודה.

אריאל אטיאס: מינהל מקרקעי ישראל מעורב בזה כי הוא מקצה את הקרקע.

אריאל אטיאס: מכרזים מהסוג הזה הם מכרזים שלא נעשו פה בעבר שהקבלן כאילו נותן.

אריאל אטיאס: איך זה יעבוד?

אריאל אטיאס: המשמורת, מי מחזיק את הקרקע, מי מחזיק את הדירה, איך המדינה שומרת על זה?

אריאל אטיאס: כן עמידר, לא עמידר?

אריאל אטיאס: זה גם אחד מהיעדים שאנחנו פשוט לא פירטנו אותם.

אריאל אטיאס: גם כך זה כזה צפוף.

אריאל אטיאס: אחד מהיעדים שלנו הוא לגמור את הסיפור הזה ב-2010, ככל שנצליח לשכנע את האוצר שהתמהיל הזה הוא כזה שהקרקע סופגת את זה למעשה בסוף.

אריאל אטיאס: במקום שהוא ייתן 100,000 ליחידת קרקע, שייתן 80.

אריאל אטיאס: אני אומר מספרים שהם לא מדויקים.

אריאל אטיאס: אבל, בדרך שם הוא עושה את הסיפור הזה.

אופיר אקוניס: אדוני השר, או המנכ"ל, אני אנסה לרכז כמה דברים שתסבירו לי: שדרוג המרקם הפיזי הקיים, שיקום שכונות פיזי וחברתי והתחדשות עירונית.

אופיר אקוניס: מה ההבדלים ביניהם?

מרדכי מרדכי: שיקום שכונות פיזי זה שיקום מבנים של אנשים פרטיים.

מרדכי מרדכי: התחדשות עירונית זה עיבוי שכונות קיימות ופינוי בינוי.

מרדכי מרדכי: זה סיוע של המשרד לנושא התכנוני לרשויות.

אמנון כהן: לגבי שיקום שכונות - פעם היה מוגדר בהחלטת ממשלה איזה אזורים.

אמנון כהן: האם זה הצליח?

אמנון כהן: האם זה עונה על הצרכים?

אמנון כהן: רק 37 ישובים נהנים, והאחרים לא.

אריאל אטיאס: חבר הכנסת אמנון כהן, זה פונקציה של כסף.

אריאל אטיאס: עושים בממוצע מיליון שקל למקום, לאזור, בשנה.

אריאל אטיאס: זה הכסף שיש.

אופיר אקוניס: כמה?

אריאל אטיאס: מיליון שקל.

אופיר אקוניס: מיליון שקל?

אריאל אטיאס: לכל ישוב מה-37.

אריאל אטיאס: ככל שיהיה יותר כסף אפשר יהיה לעשות יותר.

אופיר אקוניס: אתמול הייתי בקרית שמונה.

אופיר אקוניס: לא צריך הרבה זמן כדי להסתובב בישוב הזה.

אופיר אקוניס: רוב הבניינים הם בלוקים של עמידר משנות הששים, אם אינני טועה.

אופיר אקוניס: אחד בשיפוץ כזה, אחד.

אופיר אקוניס: זה מיליון שקל ליישוב זה בלוק אחד בשנה.

אריאל אטיאס: לא, עולה בין 20 ל-25 אלף, הממוצע ליחידת דיור.

אריאל אטיאס: לכן כשאני אומר מיליון, ואנחנו עושים ב-37 ביישובים, אלו המספרים.

אריאל אטיאס: זה הכול פונקציה של כסף.

אריאל אטיאס: ככל שיהיה יותר כסף, ויש מקורות - אפשר להחזיר מהקרקע.

אריאל אטיאס: אני לא רוצה לפתח את הפילוסופיה הזאת.

אריאל אטיאס: זה מייצר הרבה אנטגוניזם עכשיו הסגנון הזה שאנחנו רוצים לקחת מהקרקע, ולהחזיר חזרה לציבור דרך הדבר הזה.

אריאל אטיאס: אבל, זה נושא שאני לא רוצה לפתוח אותו כי הזמן ייגמר.

אריאל אטיאס: אבל, אני אומר ששיקום השכונות לא מספיק.

אמנון כהן: העיקר ששמת את הדעת על זה, זה חשוב מאוד.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת כהן, אני מציע אם המנכ"ל ירצה או השר, שיקום שכונות הוא נושא שמעניין אותי באופן אישי, וגם רבים מחברי הוועדה.

אופיר אקוניס: אולי נקיים איזה סיור.

אופיר אקוניס: אתם תזמינו את כל ועדת הכלכלה לסיור.

אריאל אטיאס: אם תוכל להביא איתך גם תקציב קטן זו תהיה בשורה.

אופיר אקוניס: אני לא יודע.

אופיר אקוניס: זה מרתק, אני חושב שזהו אחד מהפרויקטים החברתיים החשובים ביותר מאז 1977 או 1978, וכדאי לראות כיצד הדבר הזה מתקיים ומתרחש, ובאיזה היקפים.

אריאל אטיאס: לפחות תעגל לנו את זה כלפי מעלה.

אריאל אטיאס: תבוא עם הסחורה.

אופיר אקוניס: אתה יודע שאנחנו לא בהעברות תקציביות כאן.

אמנון כהן: אנחנו נעזור בשתי הוועדות יחד.

אופיר אקוניס: בדיוק.

חנא סוייד: אדוני, מהחומר הכתוב רואים ש-35 מיליון זה בסך הכול שיקום שכונות, גם פיזי וגם חברתי.

חנא סוייד: האם זה נכון?

מרדכי מרדכי: כן, אלו הסכומים.

מרדכי מרדכי: זה 37 ישובים, ו-35 מיליון גם פיזי וגם חברתי.

מרינה סולודקין: אני עומדת על קבלת תשובה לשאלה למי ולאן הולך הכסף מהפרטת הדירות?

אופיר אקוניס: מאה אחוז, המנכ"ל רשם וייתן תשובה.

אריאל אטיאס: תשובה אחת, למשרד האוצר.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת שאמה, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: אחד הדברים שהמדינה נהנית מעליית מחירי הקרקע זה אולי העלייה בהכנסות משיווק קרקעות.

כרמל שאמה-הכהן: לאן הדלתא הזאת הולכת?

אריאל אטיאס: משרד האוצר.

כרמל שאמה-הכהן: לשימושים אחרים שלא קשורים לדיור?

אריאל אטיאס: משרד האוצר.

כרמל שאמה-הכהן: הוא מחזיר לכם את זה בדלת האחורית?

אריאל אטיאס: לא.

אריאל אטיאס: אמרתי פה בפתיחת הישיבה משפט שמקופל בו הרבה.

אריאל אטיאס: האוצר רואה בקרקע מקור להכנסות נוספות.

אריאל אטיאס: אנחנו רואים בקרקע משאב עבור יכולת.

אריאל אטיאס: שם מקופל כל מה שלא אמרתי.

אופיר אקוניס: לפי התפיסה הזאת זה רק ימשיך לעלות, כי האוצר רוצה הרבה הכנסות.

אופיר אקוניס: איפה זה ייעצר?

אריאל אטיאס: אבל, יש לנו כלים.

אריאל אטיאס: לא צריך להיסחף.

אריאל אטיאס: יש היצע וביקוש.

אריאל אטיאס: ככל שהשוק מציע יותר כך האוצר יקבל יותר, ככל שהקבלנים מציעים פחות יקבל פחות.

אריאל אטיאס: יש את מחירי המינימום שהם ירדו עכשיו בעקבות מועצת מינהל מקרקעי ישראל האחרונה שהיתה ביום חמישי שעבר.

אריאל אטיאס: הורדנו בפועל את מחיר המינימום בכל אזורי העדיפות ל-7.7%, ובירושלים – 22% מחיר מינימום.

אריאל אטיאס: ודירות להשכרה לראשונה אין מחיר מינימום בכלל.

אריאל אטיאס: זה מהמועצה האחרונה, בהסכמת האוצר כמובן.

מרדכי מרדכי: ביעדים השנתיים יש לנו את קידום יישובי הקבע למפונים.

אופיר אקוניס: למפוני גוש קטיף.

מרדכי מרדכי: המשרד מפקח ובונה את חלוצית 1, חלוצית 4, וגם את חבל לכיש.

אופיר אקוניס: מחר יש לנו ישיבה שעוקבת אחרי ההתקדמות בבנייתם ובשיקומם של המפונים.

אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד לך ששם אני מסתובב הרבה מאוד, וזה מתקדם בכל הגזרות.

אופיר אקוניס: היינו גם בסיור.

לאה ורון: עם נציגי משרד הבינוי והשיכון.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, כמה יחידות סך הכול בשתי החלוציות?

אופיר אקוניס: יש גם ניצן, יש אזורים נוספים.

אסנת קמחי: - - - ו-70.

קריאה: 170 סך הכול.

אבי גור: מתי כל הסיפור של מפוני גוש קטיף אמור להיגמר?

אבי גור: מתי כולם יקבלו פתרון?

אופיר אקוניס: אחרי שלא היה טיפול שלוש שנים אז הטיפול עכשיו הוא יותר מהיר, וזה יצמצם את הזמן – זאת התשובה.

אבי גור: התשובה של השר צריכה להיות איזשהו יעד, איזשהו תאריך.

אופיר אקוניס: נטפל בזה מחר.

אריאל אטיאס: אתה רוצה עכשיו להתייחס?

אופיר אקוניס: לא, אני רוצה מחר.

מרדכי מרדכי: נושא שני שהמשרד מטפל הוא נושא מיגון יישובי עוטף עזה שלב ב'.

מרדכי מרדכי: הממשלה אישרה בשלב ב' 600 מיליון שקל בשלוש פרוסות של 200 מיליון ב-2009, 2010, ו-2011.

מרדכי מרדכי: זה מתקדם בקצב מתוכנן.

מרדכי מרדכי: אנחנו מקווים שנעמוד ביעד הזה.

קריאה: - - -עושים עבודה טובה.

מרדכי מרדכי: אנחנו נחזור לממשלה לקראת 2011 ככל שיהיה צורך בהמשך.

מרדכי מרדכי: נושא נוסף הוא הגברת אכיפת חוק רשם הקבלנים, וזה כל נושא חוק המכר.

מרדכי מרדכי: יש פונקציה מיוחדת עכשיו במשרד השיכון שמטפלת בנושא הזה.

מרדכי מרדכי: כפי שאמר השר, זה נבע בזמנו ממה שקרה עם "חפציבה".

מרדכי מרדכי: כדי למנוע הישנות של דברים כאלו יש את החוק, ואנחנו פועלים גם לפקח ולאכוף את החוק הזה.

מרדכי מרדכי: לגבי קבוצות רכישה – כמו שאמר השר, מבחינת מדיניות קיבלנו החלטה שקבוצות רכישה זה לא יהיה דבר פתוח בלי שום פיקוח של המשרד.

מרדכי מרדכי: כמו שיש פיקוח על קבלנים, כמו שיש פיקוח על עמותות, וכשעמותה רוצה לגשת למכרז יש איזשהו הליך של פיקוח של המשרד עליה, כך לגבי קבוצות רכישה.

נחמן שכטר: מי יבדוק?

מרדכי מרדכי: אנחנו עושים עבודה במטרה לראות מי בודק אותם.

מרדכי מרדכי: יש לנו כל מיני מחשבות.

מרדכי מרדכי: אגב, היא הקבוצה הכי קשה כי בעמותות יש לי את רשם העמותות.

מרדכי מרדכי: זה נמצא בדיוק על המדוכה.

אריאל אטיאס: הרעיון הוא לא להשאיר את זה פתוח עד שחלילה יקרה משהו.

אריאל אטיאס: בהתחלה קבוצות רכישה היו תופעה.

אריאל אטיאס: זה נהפך למשהו כבד.

אריאל אטיאס: עוסקים בזה גם אנשים לא מנוסים בכלל.

אריאל אטיאס: חלקם ממשיכים למכור למרות שלא מסרו דירה אחת.

אריאל אטיאס: הרעיון הוא רק להסדיר את זה, לא לפגוע חלילה בהכנסות של אף אחד, ולא לייקר את הדירות בדרך.

נחמן שכטר: ולמצוא גורם אחראי כי בסוף מישהו צריך להיות אחראי, אחרת זה ייפול על הראש שלכם.

מרינה סולודקין: אולי הם מחוץ לחוק אם אין רגולאציה.

מרדכי מרדכי: הנקודה שאני רוצה להדגיש – ברפורמה של מינהל מקרקעי ישראל הממשלה החליטה להעביר את התכנון ואת הפיתוח של מינהל מקרקעי ישראל לרשויות המקומיות, וכשהרשויות לא ירצו לבצע את זה, זה יעבור למשרד השיכון.

מרדכי מרדכי: המשרד נערך בכדי לקבל את הקליטה הזאת ככל שיהיה צורך, וככל שהרשויות המקומיות לא ירצו לעשות את הדברים האלה.

מרדכי מרדכי: זו היערכות לא פשוטה.

מרדכי מרדכי: אלה הדברים המרכזיים, נוכל להמשיך ולפרט אם תרצו.

אופיר אקוניס: לא, אני חושב שמיצינו את הסקירה שלך, ואני רוצה להודות לכם על המצגת.

אופיר אקוניס: אני חושב שהמצגת שהעברתם היא באמת טובה מאוד, ואני מודה לכם.

אופיר אקוניס: אתמול בצהריים היה עדיף על אתמול בערב.

אופיר אקוניס: אבל, בסדר.

אופיר אקוניס: זה בכל זאת לא מוריד מהמצוינות שלה.

אופיר אקוניס: ברשותכם, אנחנו נפתח את הישיבה לדיון, ואז נרכז כאן הערות של כל מי שנמצא כאן, או של הרוב.

ישראל חסון: שאלה אינפורמטיבית, אם אפשר.

ישראל חסון: כמה מכרזים של משרד הבינוי והשיכון הוצאו במהלך השנה האחרונה באזור הגליל, להוציא את כרמיאל?

אריאל אטיאס: אתה מתכוון למכרזים שיצאו בכלל, מינהל ושיכון ביחד.

ישראל חסון: מינהל אני יודע מה קורה, אנחנו תקועים שם בגלל סיבות שלא קשורות אליכם.

ישראל חסון: אני שואל על מכרזים לבנייה ציבורית רוויה באזור הצפון.

אריאל אטיאס: זה לא ציבורית, מכרזים סתם.

אריאל אטיאס: היום זה הולך ביחד – מינהל ושיכון משווקים ביחד.

אריאל אטיאס: לא זה עושה, וזה עושה.

אריאל אטיאס: אתה מתכוון באופן כללי מאז שהתחלנו לצאת, ואתה רוצה לדעת מה יצא רוויה בגליל.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת כרמל שאמה, יצא.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, אדוני שר השיכון - האיש הנכון במקום הנכון.

מנחם אליעזר מוזס: היה עוד יותר נכון אילו היית גם שר השיכון, וגם שר האוצר ושר הפנים כי אז היה לך כל המכלול, והיית יכול לטפל בכל המגזרים.

מנחם אליעזר מוזס: אני רואה עוד כמה מוקשים מחכים לך בדרך, ואנחנו כאן על מנת לסייע לשר השיכון לסלק את המוקשים.

מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה לספר לכם שאתמול הייתי בנצרת עילית עם ראש העיר וחברי העירייה.

מנחם אליעזר מוזס: הם רוצים שיבואו לשם תושבים כי ישנו מקום שנקרא הר יונה ג', שלפי המסורת נמצא שם קברו של יונה הנביא.

מנחם אליעזר מוזס: אני כבר נתתי לזה שם: קריית יונה הנביא.

מנחם אליעזר מוזס: יש שם מקום ל-12,000 יחידות.

מנחם אליעזר מוזס: המינהל כבר השקיע 150 מיליון בתשתיות, קירות תומכים, כבישים, קווי מים, קווי חשמל – מאושר ל-3,050, ובצנרת עוד 9,000.

מנחם אליעזר מוזס: זה מה שקיבלתי, ראיתי את כל התוכניות, כולל כביש יציאה לצומת גולני.

מנחם אליעזר מוזס: בכל אופן, מדובר במקום פנטסטי, ומשוועים שיבואו אליו.

מנחם אליעזר מוזס: בעיית הבעיות היא מחיר הפיתוח.

מנחם אליעזר מוזס: קונה היוצא לפריפריה קודם כל שיהיה לו מקום להניח את הראש.

מנחם אליעזר מוזס: אחר כך יבוא הכאב ראש של התעסוקה וכל הדברים האלה.

מנחם אליעזר מוזס: אבל, קודם צריך להניח את הראש.

מנחם אליעזר מוזס: הפיתוח עולה לו סכומים עצומים, ואפילו אם זה עדיפות לאומית אז 50%.

מנחם אליעזר מוזס: אבל, למה הוא צריך לשלם 50% למקום שבו מסתובבים שדים ורוחות גם ביום ולא רק בלילה.

מנחם אליעזר מוזס: זה מקום ממש מפחיד, אבל המקום הוא פוטנציאל להתיישבות.

מנחם אליעזר מוזס: יש לי שאלה על צפת, פניתי לשר השיכון.

מנחם אליעזר מוזס: יש לי קהילה של 500 איש שרוצה לעבור לצפת.

מנחם אליעזר מוזס: קיבלתי תשובה שהפיתוח בצפת הוא יותר יקר מעלות כל הדירה בבית-שמש.

מנחם אליעזר מוזס: המצוקה היא נוראה.

מנחם אליעזר מוזס: צריכים להחליט פעם אחת ולתמיד להוריד את מחירי הפיתוח, לבטל את מחירי הפיתוח או באופן סמלי בלבד.

מנחם אליעזר מוזס: דבר נוסף, אתם יודעים שבקרית גת בשטח גונגהיים רצו למכרז עמותות מצד אחד, ומהצד השני קבלנים.

מנחם אליעזר מוזס: לגבי הקבלנים – יצא מחיר פי 5 ממחיר העמותות.

מנחם אליעזר מוזס: אנחנו צריכים לחדש חזרה את נושא העמותות.

אריאל אטיאס: הנה אתה אומר שעמותות התמודדו, ולא זכו.

מנחם אליעזר מוזס: הם לא זכו, וזו הבעיה.

מנחם אליעזר מוזס: אבל, קבלנים פי 5.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני השר, איך חושב לפתור את הבעיה הזאת?

מנחם אליעזר מוזס: יש הצעה – מכרז למשתכן.

מנחם אליעזר מוזס: למה מחיר למשתכן?

אריאל אטיאס: אתה יודע שמחיר למשתכן סוגר את מחיר הקרקע.

מנחם אליעזר מוזס: גם את הקרקע אתה יכול להוזיל.

מנחם אליעזר מוזס: למה צריך לבקש בכלל פיתוח קרקע?

מנחם אליעזר מוזס: מה השקיעה המדינה בקרקע?

מנחם אליעזר מוזס: גרנית, טרשים ובזלת סלעים.

מנחם אליעזר מוזס: בחשמל משקיעים, מה הם משקיעים?

מנחם אליעזר מוזס: מה משקיעים בקרקעות?

מנחם אליעזר מוזס: האם זה ירושה של הסבתא שלהם?

מנחם אליעזר מוזס: אני הייתי רוצה לפרט את שאלתו של ישראל חסון.

מנחם אליעזר מוזס: גוש שגב, המועצה האזורית משגב, בשנת 2007 יצאו קרוב ל-4,000 יחידות דיור לציבור - 3,700.

מנחם אליעזר מוזס: מועצה אזורית משגב, מרכז הגליל.

מנחם אליעזר מוזס: כמה יצאו שם בשביל הציבור היהודי לייהוד הגליל?

מנחם אליעזר מוזס: אתם יודעים כמה?

מנחם אליעזר מוזס: 84 חוזים.

נחמן שכטר: אין דבר כזה ייהוד הגליל, ואני מציע למחוק את הביטוי הזה.

נחמן שכטר: יש פיזור אוכלוסין.

אריאל אטיאס: אבל, אתה לא מקדימה, אתה מיהדות התורה.

אריאל אטיאס: יש לך שפה אחרת מהשפה שלו.

אריאל אטיאס: הוא היה דובר צה"ל, יש לו שפה אחרת.

אופיר אקוניס: זה לא משנה.

אופיר אקוניס: סליחה, ממשלת המערך בראשות יצחק רבין קבעה את זה ב-1974 או ב-1975 אז מה אתה רוצה?

אופיר אקוניס: ייהוד הגליל, הקמת המצפים, הוחלט על-ידי ממשלתו הראשונה של יצחק רבין.

אופיר אקוניס: זה היה הביטוי.

אופיר אקוניס: אגב, הוא היום שגור בפיהם של רוב אזרחי המדינה.

יצחק וקנין: ב-82 אני הקמתי את יישוב גרנות-הגליל כששרון היה שר הבינוי והשיכון.

אופיר אקוניס: מדיניות המצפים היא ממשלתו הראשונה של יצחק רבין.

יצחק וקנין: הביטוי "ייהוד הגליל" היה של אריק שרון.

יצחק וקנין: הוא הקים 12 יישובים במועצה האזורית שלנו.

אופיר אקוניס: אתה התססת את האווירה פה.

מנחם אליעזר מוזס: לא התססתי את האווירה.

מנחם אליעזר מוזס: מה אתה לא מקבל את ייהוד הגליל?

אופיר אקוניס: מקבל, ודאי.

אופיר אקוניס: ההיפך, אני בעדך.

אופיר אקוניס: אני עוד השתמשתי גם בשמו של יצחק רבין, זה לא דבר שאני נוהג לעשות כל רגע.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, האם הוויכוח כאן הוא על מי שרוצה לזקוף את זה לטובתו, או מי שרוצה להתנער ממנו?

אופיר אקוניס: חבר הכנסת שי רוצה להתנער, וחבר הכנסת מוזס ואני רוצה להזכיר את הפרויקט החשוב הזה – זה הכול.

מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה לקבל בגוש שגב במרכז הגליל מקומות להתיישבות.

מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה להיות שכן עם חנא סוויד.

מנחם אליעזר מוזס: מה קורה כאן?

מנחם אליעזר מוזס: מינהל מקרקעי ישראל אם הוא הוציא רק שישה חוזים השנה ליהודים, אני חושב שצריך להסב את שמו למינהל מקרקעי ישמעאל.

אופיר אקוניס: לא, לא – אני מבקש.

אופיר אקוניס: נמחק מהפרוטוקול.

אופיר אקוניס: תודה.

מנחם אליעזר מוזס: רצינו ללכת לכסיף שזה לא משוש ליבנו, באה המועצה הארצית לתכנון ובנייה שזה היה משרד הפנים והחליטה: נייט, לא לחרדים.

מנחם אליעזר מוזס: על חריש גם כן.

חנא סוייד: האמת היא שלגבי חריש-קציר עמדת השר היתה בהחלט בעד זה.

חנא סוייד: רק משרד הפנים כנראה לא נתן לו.

אריאל אטיאס: אני רק רוצה למחות, חבר הכנסת מוזס, על המשפט המזלזל מועצת מקרקעי ישמעאל.

אופיר אקוניס: בסדר, אני ביקשתי למחוק מהפרוטוקול, הוא גם חזר בו, נכון?

אריאל אטיאס: אם אתה רוצה - אז ב"המודיע" אין בעיה.

אופיר אקוניס: בסדר, אני ביקשתי למחוק מהפרוטוקול.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס חזר בו, ומינהל ומקרקעי ישראל ימשיכו וישגשגו.

מנחם אליעזר מוזס: אם אני אוכל לעבור לגור בשגב תתנו לי שם גם יחידות דיור.

מנחם אליעזר מוזס: גם צפת, וגם נצרת עילית.

מנחם אליעזר מוזס: יש פיגור של 40,000 יחידות דיור, האם היושב ראש מודע לכך?

אופיר אקוניס: כן, אמרת את זה בהתחלה.

אופיר אקוניס: בכל המגזרים יש פיגורים.

מנחם אליעזר מוזס: נכון, בכל המגזרים.

מנחם אליעזר מוזס: דירה ברחוב פרישמן בתל-אביב מיליון וחצי שקל של חדר מוזנח.

אופיר אקוניס: אני אמרתי את זה בהתחלה.

אופיר אקוניס: אמרתי לציבור לא לקנות דירות חדר במחירי הונג-קונג, או במחירי טוקיו.

אופיר אקוניס: צחי דוד, נציג משרד האוצר, אגף תקציבים, בבקשה.

צחי דוד: אני אתייחס לנתון המרכזי ב-2009 שהוצג בתת-ביצוע - הלוואות לדיור - בעיקר בהקשר של הריבית.

צחי דוד: היום באמת זה נראה כאילו שהריבית שהמדינה מציעה - 4% - היא גבוהה ביחס למחיר השוק.

צחי דוד: צריך לזכור שכשאדם לוקח משכנתה הוא בונה לעצמו איזשהו תמהיל.

צחי דוד: הריבית שהמדינה מציעה 4% ל-20 שנה, 4.5% ל-28 שנה באזורי עדיפות לאומית, הם חלק מתמהיל.

אופיר אקוניס: וזה קבוע לחלוטין.

אריאל אטיאס: פלוס מדד.

אבי גור: אבל, כמה ריבית משלם החייל שלוקח את ההלוואה?

אבי גור: לא כמה המדינה נותנת.

אבי גור: הפער מגיע בסוף שהריבית הנקובה לחייל שיצא מהצבא ונתן ארבע שנים, כולל שנת התנדבות לקבע, זה לא 4%.

אבי גור: שידבר בבקשה על המספרים שהחייל משלם.

צחי דוד: לצערי, לא הבנתי את השאלה.

צחי דוד: הריבית הזאת היא חלק מתמהיל שאותו אדם לוקח.

צחי דוד: צריך להשוות את זה לריבית האקוויוולנטית.

צחי דוד: היום מאוד פופולארי לקחת בריבית הפריים.

צחי דוד: הרבה אנשים לוקחים פריים, ריבית פריים מאוד נמוכה.

צחי דוד: אני מזכיר שהריביות בעולם ובישראל הן בשיא השפל שהיה מזה הרבה שנים.

צחי דוד: לריבית האקוויוולנטית ל-20 שנה, 4% הוא לא נמוך.

צחי דוד: וגם אם בנקודות מסוימות בשנה האחרונה הריבית האקוויוולנטית בשוק היתה נמוכה יותר מ-4% זה לא המצב היום, וזה בטח לא המצב לאורך זמן.

חנא סוייד: מה זה התמהיל שאמרת?

צחי דוד: אדם שלוקח משכנתה לא לוקח משכנתה בריבית אחת - לצורך העניין, נניח 3% היום - וזה ל-20 שנה.

צחי דוד: הוא לוקח גם פריים, גם צמוד מדד, גם לא צמוד מדד, גם לא צמוד לכלום.

צחי דוד: הוא לוקח איזשהו תמהיל.

צחי דוד: הריבית הממשלתית שניתנת היא על סכום מסוים, והיא חלק מהתמהיל הזה.

אבי גור: לא תצליח להביא נתונים למה שאמרת.

אבי גור: רוב האנשים לא עושים את זה.

צחי דוד: היום בהחלט רוב האנשים כן לוקחים תמהיל.

צחי דוד: היום בתמהיל מאוד פופולארי הפריים שהוא יותר נמוך.

צחי דוד: הריבית הממשלתית היא חלק מהתמהיל.

אופיר אקוניס: עלו פה שאלות של חברת הכנסת סולודקין ואחרים.

אופיר אקוניס: מנהלת הוועדה ריכזה את הדברים.

אופיר אקוניס: אדוני המנכ"ל, הם גם היו אליך.

אופיר אקוניס: תוספת תקציב להשתתפות בשכר דירה – על זה דיברנו.

אופיר אקוניס: בעצם המספרים נמוכים ביחס למצב השוק.

אופיר אקוניס: דיברנו על זה בתחילת הישיבה.

אופיר אקוניס: 850 ממוצע?

אופיר אקוניס: אני לא מכיר דירות להשכרה במחירים כאלה.

אופיר אקוניס: זה בוודאי מסייע בחלק זעיר מתוך המחירים.

אופיר אקוניס: אני מבין שלא היה עדכון של הדבר הזה, אין.

צחי דוד: אני אתייחס לנושא הזה בקצרה.

צחי דוד: אני לא מכיר את הנתון הממוצע.

אופיר אקוניס: אמר המנכ"ל – 850.

צחי דוד: אני לא אומר שהוא לא נכון.

צחי דוד: אני אומר שניתן לקבוצות אוכלוסייה שונות סיוע שונה בשכר דירה.

צחי דוד: הוא יכול להגיע גם לאלפי שקלים.

צחי דוד: נדמה לי שהשר הזכיר 2,200 שקלים.

צחי דוד: התקציב עלה לאורך השנים האחרונות.

צחי דוד: יותר אנשים מקבלים.

מרינה סולודקין: זאת אומרת, האם זה תלוי בציבור?

צחי דוד: התקציב הכולל שהמשרד מקצה לזה הוא ביחס לביקוש של האוכלוסייה והזכאות של אנשים לסיוע בשכר דירה.

צחי דוד: ככל שיותר אנשים יהיו זכאים, התקציב הכולל כמובן יגדל.

אמנון כהן: אנחנו מדברים על הגובה.

צחי דוד: מבחינת הגובה קבעו איזשהן מדרגות לפי סוגי האוכלוסייה.

אמנון כהן: אבל, זה השתנה.

אמנון כהן: לפני שנתיים מחיר שכר דירה היה 1,500 שקל.

אמנון כהן: היום זה עולה 3,000 שקל, ועדיין השתתפות היא 850 שקל.

צחי דוד: יש פה קושי כלכלי, אתה רוצה לדעת כמה מגיע בסופו של דבר לאדם.

צחי דוד: אם אני מוסיף את השקל השולי לסיוע בשכר דירה, האם כולו מגיע לבן אדם או שבעל הדירה יודע להעלות גם את המחיר בהתאם לכמה שאני מוסיף?

קריאה: תעשה רגולציה.

אמנון כהן: המחיר נקבע על-ידי השוק.

אמנון כהן: זוג צעיר שכר דירה בהתחלה ב-1,500 שקל ועכשיו אותה דירה עולה 3,000 שקל.

אמנון כהן: השוק קבע את זה, זה לא שבעל הדירה אומר פתאום: תשלמו לי עכשיו פי 2.

אמנון כהן: זה לא שהוא יעלה עכשיו בגלל שההשתתפות - - -

צחי דוד: נשאלת השאלה מה התמהיל הנכון, ומה סך התקציב וכמה נכון לתת לכל סוג אוכלוסייה.

צחי דוד: גם אני זוג צעיר כזה ששוכר, וגם אני חווה את זה על בשרי.

אמנון כהן: אז למה זה לא צמוד למשהו של מחיר השוק.

אמנון כהן: למשל, 80% ממחיר השוק, ואז אם המחירים יורדים זה יורד בהתאם ואם המחירים עולים זה עולה בהתאם.

אמנון כהן: זה כבר לא רלוונטי היום.

צחי דוד: התחלנו את הדיון מזה שהשר הציג את תוכניות העבודה של המשרד להגברת ההיצע, להורדת מחירים.

צחי דוד: זה הכיוון הנכון.

מנחם אליעזר מוזס: ההורדה גם בסיוע?

חנא סוייד: הקריטריונים נקבעים באוצר או במשרד השיכון?

צחי דוד: בשיתוף פעולה – ביחד.

אופיר אקוניס: האם אתם מעדכנים או לא מעדכנים?

אופיר אקוניס: 850 זה ממוצע, יש 2,200 - שמענו את הסכומים.

אופיר אקוניס: האם אתם מתכוונים לעדכן או לא מתכוונים לעדכן?

צחי דוד: אנחנו דנים מעת לעת עם המשרד על הנושא הזה.

צחי דוד: אני לא מכיר - - -

אופיר אקוניס: התשובה היא לא.

אופיר אקוניס: משרד האוצר הודיע שהם לא מתכוונים להעניק לא תוספות תקציב לסיוע לשכר דירה, ולא לעדכן את המחיר, ובזה נצטרך לטפל.

צחי דוד: כבוד היושב ראש, זה לא בדיוק מה שאמרתי.

צחי דוד: אני אמרתי שאני כרגע אני לא מכיר.

צחי דוד: אני אחזיר לוועדה תשובה מסודרת.

אופיר אקוניס: תודה, אני מודה לך.

אופיר אקוניס: יפה, זה בסדר.

אופיר אקוניס: נחמן שכטר, הערה קצרה.

נחמן שכטר: אני בישיבה הקודמת העלאתי הצעה שלשכת השר התקשרה לקבל פרטים, מדוע לא לבטל את המס על דירת פטור יחיד, ולשחרר עשרות אלפי דירות שאנשים השקיעו ולא מוכרים רק אחת לארבע שנים?

נחמן שכטר: העלאתי את זה בישיבה הקודמת, לשכת השר התחילה לטפל בזה.

נחמן שכטר: ממס רכישה אתה מקבל פי כמה יותר ממכירת מס שבח.

נחמן שכטר: תבטלו את זה, משתחררים עשרות אלפי דירות.

נחמן שכטר: בעיר אילת למעלה מ-5,000 דירות השתחררו ממשקיעים שקנו דירות, ומשכירים אותם כי הם לא יכולים למכור.

נחמן שכטר: תשחרר את הפקק הזה.

נחמן שכטר: ממס רכישה אתה תקבל פי כמה יותר ועשרות אלפי דירות.

נחמן שכטר: לשכת השר התחילה לטפל בזה.

נחמן שכטר: היא קיבלה ממני נתונים.

נחמן שכטר: זה תקנה מ-98.

צחי דוד: בקצרה, הנושא בטיפול.

צחי דוד: חבר הכנסת כרמל שאמה שלא נמצא פה, מאוד מעורב בזה.

צחי דוד: הנושא בטיפול.

נחמן שכטר: - - -עם זה ארבע שנים.

נחמן שכטר: זה לא טיפול רפואי, זה טיפול מהיום להיום.

אופיר אקוניס: הבנתי, זה מטופל.

ערן סיב: הערה קטנה - הייתי רק רוצה לשמוע מכבוד השר את האסטרטגיה ל-2009 על ענף השיפוצים, ו-2010 על ענף השיפוצים שהוא גם ענף בענף הבניין במשרד הבינוי והשיכון.

ערן סיב: הייתי מוכן רק דקה התייחסות קטנה לגבי הענף.

ערן סיב: מדובר על 15,000 קבלני שיפוצים במדינת ישראל, ואבקש התייחסות קטנה.

אופיר אקוניס: הבנתי.

אופיר אקוניס: תיכף, תודה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת נחמן שי.

אופיר אקוניס: אחר כך, ישראל חסון.

נחמן שכטר: כמה שאלות.

נחמן שכטר: איפה יש הקפאה?

נחמן שכטר: האם במזרח ירושלים, בירושלים כולה?

נחמן שכטר: איפה יש עליכם הגבלות?

נחמן שכטר: אני לא מדבר על יהודה ושומרון, אני שואל על ירושלים עצמה.

אריאל אטיאס: אתה לא מכיר את החלטת הקבינט?

נחמן שכטר: אני לא יודע, אני שואל.

נחמן שכטר: החלטות זה דבר אחד, ומציאות זה דבר אחר.

נחמן שכטר: מידי פעם אני קורא.

אופיר אקוניס: קראתי בעיתון "הארץ" בכותרת ענקית שדווקא בונים ביהודה ושומרון.

אופיר אקוניס: הם כמובן באו לקלל ויצאו מברכים.

אופיר אקוניס: אתה יכול לסבר את אוזנם של חלק מהחברים, כולל אותי, שמודאגים מהקפאת הבנייה.

נחמן שכטר: אני שואל כי ירושלים בעיניי שונה.

אריאל אטיאס: אני חוזר על החלטת הקבינט.

אריאל אטיאס: כל מה שבשלב יסודות לא מוקפא.

אריאל אטיאס: הם קוראים לזה השעיה.

אריאל אטיאס: כל מה שלא הגיע לשלב היסודות – לא משנה מה, היתרים, חפירות – בהקפאה.

נחמן שכטר: בירושלים?

אריאל אטיאס: לא.

נחמן שכטר: אני שואל על ירושלים.

אריאל אטיאס: בירושלים המזרחית בשבוע שעבר הודענו על 692 יחידות לפי החלוקה הבאה: 377 בנוה-יעקב, 198 בפסגת זאב, ו-117 בהר-חומה דיור להשכרה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: אגב, ביום חמישי באלפי מנשה וראיתי שם שכונה שלמה שנבנית.

אופיר אקוניס: היא פשוט כבר עברה את שלב היסודות, והדבר נמשך.

נחמן שכטר: הייתי בכפר אדומים.

אופיר אקוניס: מצוין, טוב מאוד.

אופיר אקוניס: אנחנו שמחים.

אופיר אקוניס: אתה מברך על הבנייה בכפר אדומים?

נחמן שכטר: בירושלים, כן.

אופיר אקוניס: כפר אדומים זה בהחלט קרוב לירושלים.

נחמן שכטר: לגבי הרפורמה - מאז שהרפורמה אושרה הייתי רוצה לדעת איך התקדם התהליך של הפשרת קרקעות, ומה עם השלב הבא שדובר בו על שינויים בתכנון?

נחמן שכטר: דובר על מרפסת וכו'.

נחמן שכטר: לא שאני תומך, אבל - - -

אופיר אקוניס: תודה, אני מודה לך.

אופיר אקוניס: אני אסיים את סבב הנרשמים, ואחר כך אבקש ממנהל המינהל להתייחס.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת ישראל חסון, ואחר כך חמד עמאר.

ישראל חסון: תודה רבה.

ישראל חסון: אדוני השר, - - -

אריאל אטיאס: לגבי שאלתך, 1,500.

ישראל חסון: אדוני השר, קודם כל אני רוצה להודות לך, כי תמיד הפניות אליך נענות, ואנחנו מגיעים לדיון מאוד קונסטרוקטיבי בכל תהליך עבודה.

ישראל חסון: אני לא חושב שזה לא דבר מובן מאליו וצריך להגיד.

אופיר אקוניס: מסכים איתך.

אופיר אקוניס: גם אמרתי את זה בתחילת הישיבה, וגם באמצעה.

ישראל חסון: במקרה הזה לא כל המוסיף גורע.

ישראל חסון: אני רוצה לשאול אותך שאלה בנוגע לתוכנית לפרויקט שנקרא "פרויקט עוגן" בזמנו בנושא הנגב והגליל.

ישראל חסון: זה פרויקט שמשרד הבינוי והשיכון הציג לנו שנה שעברה בוועדת הכלכלה.

ישראל חסון: אנחנו מדברים על שנה שמינית ברציפות שההגירה השלילית בגליל היא סדר של 4.5% לשנה.

ישראל חסון: אלו מספרים שמחייבים מדיניות וניהול תהליך נגדי.

ישראל חסון: לא מדיניות רק של המשרד שלך, אלא הרבה מאוד משרדים.

ישראל חסון: אנחנו בתחום של המשרד שלך חשים את זה בעיקר לטעמי ב-22 או 23 – ותקן אותי, ירון, אם אני טועה במספרים – במגרשים שאנחנו לא כל כך מצליחים לשווק אותם.

ישראל חסון: הם פתוחים לקהל ולא מצליחים לשווק אותם בגלל מספר חסמים.

ישראל חסון: 23,000 מגרשים כאלה קיימים ומוכנים לשיווק, ולא מצליחים לשווק אותם כבר מספר שנים.

ישראל חסון: מול זה אני שם את הנתון של 4.5% לשנה.

ישראל חסון: אדוני השר, אני מאוד ממליץ בעניין הזה בעצה אחת לראות עם המינהל ולעצב.

ישראל חסון: אני חושב שיש לך היכולת לקבל החלטות ברמה של מדיניות, לעצב מדיניות אחרת, ולפתוח את הסתימה הזאת שהיא סתימה של שבע-שמונה שנים.

ישראל חסון: הדבר האחרון שאני רוצה להעלות הוא בנושא הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל.

אריאל אטיאס: מהו החסם המרכזי בעוגן הזה?

ישראל חסון: יש שם שלושה חסמים.

אריאל אטיאס: תן לי אחד גדול.

אריאל אטיאס: ירון ביבי העניין של ההרחבות ביישובים החקלאים.

אריאל אטיאס: מה שהוא מדבר עליו זה סדר גודל 23,000 - - -

אופיר אקוניס: ירון, תענה אחר כך במרוכז.

ישראל חסון: אדוני השר, לדעתי, הנושא הזה הוא נושא שאתה יכול באמת להיכנס לעובי הקורה, ולהסיר.

ישראל חסון: יש שם שלושה חסמים מרכזים.

ישראל חסון: אחד מהם היה ועדות הקבלה.

ישראל חסון: השני הוא הנושא של הפיתוח, וכל העלויות.

אריאל אטיאס: והשלישי?

אריאל אטיאס: אתה מטפל בוועדות קבלה.

ישראל חסון: בוועדות קבלה אנחנו מטפלים.

חנא סוייד: החסם השלישי זה אנשים שמעוניינים לקנות, ואין.

ישראל חסון: לא, יש.

ישראל חסון: לגבי נושא המינהל – אדוני השר, אני חושב שאתה צריך להגיד לנו כמה הרפורמה הזאת אמורה לעלות למדינת ישראל?

ישראל חסון: היא אמורה לעלות, כבר רצות שמועות בשוק על עשרות רבות של מיליארדים שהמדינה תאבד.

אריאל אטיאס: למה?

אריאל אטיאס: תעדכן אותי, אני לא מודע לזה.

ישראל חסון: עזוב את השמועות אם זה לא אמור לעלות.

אריאל אטיאס: מה השמועה?

אריאל אטיאס: לפחות שנדע.

אופיר אקוניס: גם אני לא מכיר.

אופיר אקוניס: תגיד לנו.

ישראל חסון: אני אעביר לך את הניתוח שקיבלתי הבוקר.

ישראל חסון: אני לא למדתי אותו מספיק לעומק.

ישראל חסון: אני אעביר לך את זה, אבל כדאי שאנחנו נדע את זה מפיך – אם אתם יודעים כמה זה אמור לעלות.

ישראל חסון: אגב, זו התייחסות לא מגורם פופוליסטי.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת עמאר, בבקשה.

אופיר אקוניס: אני מבקש להיות קצרים, אבל אנחנו בתוך ישיבה על תיק הרפורמה בענף הלול.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, כבוד השר, בסקירה שלך שמענו שהביקוש יותר מההיצע.

חמד עמאר: האם יש תוכנית?

חמד עמאר: האם יש לכם הערכה כמה שנים יהיה הביקוש כמו ההיצע במדינת ישראל לדיור?

חמד עמאר: שנית, שמעתי אותך הבוקר מדבר ברדיו על דיור ציבורי שיש הקצאה של 250 מיליון שקל, אתה אמרת שם את הסכום הזה.

חמד עמאר: האם בתוכנית שלך יש משהו לדיור הציבורי במגזר הדרוזי, או שלא חשבתם על זה ואין לכם תוכניות לנושא הזה?

חמד עמאר: פעם היה דיור ציבורי במגזר הדרוזי, ויש בתים של עמידר בעוספיה, בשפרעם, בדליית-אל כרמל.

חמד עמאר: האם יש תוכנית כזאת?

חמד עמאר: הנושא השלישי הוא חלקות לחיילים משוחררים דרוזים.

חמד עמאר: יש היום חסם.

חמד עמאר: אני אתן לך את ראמה כדוגמה.

חמד עמאר: יש שם 200 חלקות שלא חולקו יותר משש-שבע שנים בגלל מסוף ביוב.

חמד עמאר: משהו שם תקוע שאני יודע שלא קשור אליכם.

חמד עמאר: האם אתם מנסים לעזור ולקדם את הנושא הזה?

חמד עמאר: לגבי המחיר של החלקות לחיילים משוחררים – דובר אז שלא יעלה על ה-100,000.

חמד עמאר: לפני כמה זמן שמעתי, ואני רוצה לשמוע אם זה נכון, שחלקות עולות יותר מ-100,000 שקל לחיילים משוחררים.

חמד עמאר: דובר עד סכום של 100,000 שקל לחיילים משוחררים.

חמד עמאר: לגבי שדרוג ושיקום יישובים – דיברת על עשרה ישובים, האם ישנו איזשהו ישוב דרוזי בנושא?

אריאל אטיאס: יש ישוב ערבי אחד – שניים.

אופיר אקוניס: אחר כך בסוף הסבב נשמע את הרשימה.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: אדוני השר, אני מאוד מודה על הדברים שאנחנו שמענו היום.

מרינה סולודקין: אבל, אני אומרת לך שיש לי דאגה רבה מפני שלא שומעים מספיק על הדיור הציבורי, על המדיניות של הדיור הציבורי, וגם על דיור מוזל לצעירים.

מרינה סולודקין: אתה יודע שאם אנחנו רוצים לאכלס את הנגב והגליל אז קודם כל דיור ציבורי, ודיור מוזל לצעירים במקומות האלה.

קריאה: במיוחד לחיילים.

מרינה סולודקין: אדוני השר, אני מאוד מודאגת שאתה לא מבין שיש אי שוויון בסיוע בשכר דירה במשרד שלך כאשר יש משפחות שמקבלות 2,200 שקלים לחודש, ורוב המשפחות של הציבור שאני מייצגת שנמצא כאן בארץ כבר 20 שנה, מקבלים 850 שקלים.

מרינה סולודקין: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אמנון כהן, ואחר כך חבר הכנסת חנא סוויד, ויש לנו עוד שניים שלושה דוברים מהאורחים, ואנחנו חייבים להתחיל לסכם.

אמנון כהן: תודה, אדוני היושב ראש.

אמנון כהן: כבוד השר, שמענו את הסקירה.

אמנון כהן: אני רוצה לציין כי משרד השיכון כמשרד כלכלי וחברתי סבל שנים רבות מחוסר תקציב.

אמנון כהן: אולי השרים לא כל כך שמו לב לזה.

אמנון כהן: אבל, כל פעם נגסו שם בעוד תקציב ובעוד תקציב ובעוד תחומים, ועליך להשלים עכשיו את כל הפער בדברים שחתכו אז.

אמנון כהן: זה לא מצב פשוט.

אמנון כהן: לכן, אנחנו הגענו למצב שבו המחירים לרכישת דירה הם כל כך גבוהים, ולא כולם יכולים להגיע לדירה ראשונה.

אמנון כהן: אני מבקש שתעשו דיונים עם האוצר בנוגע להגדלת השתתפות בשכר דירה.

אמנון כהן: אנחנו כחברי כנסת נעמוד על כך בכל הוועדות.

אמנון כהן: הוא מוציא לפועל את מדיניות השר.

אמנון כהן: אנחנו כנבחרי ציבור, חברי כנסת ושרים צריכים להתוות את המדיניות, ואנחנו צריכים לשנות את הדברים.

אמנון כהן: צריך לעשות גם לגבי הריבית של המשכנתאות, וגם לגבי השתתפות בשכר דירה.

אמנון כהן: אני התייחסתי גם לנושא השיווק.

אמנון כהן: השיווק צריך להתבצע כאשר הוא כולל בתוכו דירות ציבוריות כך שלא תצטרך לבנות, לא צריך תקציב נוסף, אלא זה צריך להיות מובנה כבר בפנים.

אמנון כהן: צריך לבנות את זה כלכלית – על מה המדינה מוותרת.

אמנון כהן: תוך שנה-שנתיים-שלוש תוכל להגדיל את הדבר הזה, כי אנחנו יודעים שמי שנמצא בסטאטוס של זכאי לדיור ציבורי הוא בחיים לא יוכל לעמוד על רגליו.

אמנון כהן: לפעמים מדובר כבר בדור שני ובדור שלישי.

אמנון כהן: צריך לתת מענה וטיפול לאנשים האלה בחברה.

אמנון כהן: הדבר החשוב שעליו אתה כבר עובד עליו, ואתה כבר רגיש לו, הוא הנושא של דירה ראשונה לזוגות צעירים, ולא משנה מאיפה.

אמנון כהן: דירה ראשונה לחייל משוחרר, דירה ראשונה לזוג צעיר שהתחתן.

אמנון כהן: צריכים לתת הקלות אולי מענק - לא יודע מה - לדירה ראשונה כדי שזוג צעיר יוכל לגדל את ילדיו ללא מעמסה של משכנתה לכל החיים, וללא פחד שהדירה תילקח ממנו עוד שנתיים-שלוש על ידי הבנק או המדינה אם הוא יהיה פתאום מובטל.

אמנון כהן: אני מבקש לתת את הדעת על הנושא של דירה ראשונה ללא שיעבוד לכל החיים.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת חנא סוויד, בבקשה.

חנא סוייד: תודה.

חנא סוייד: אדוני השר, אני חושב שזכות דיור היא זכות בסיסית לכל משפחה.

חנא סוייד: אי אפשר להשאיר את הדבר הזה לכוחות השוק.

חנא סוייד: התסריט שנתת בדיוק מתאים לכלכלת שוק: מכרז, המרבה במחיר מקבל, קבלן מוכר לאנשים.

חנא סוייד: אלו כוחות שוק.

חנא סוייד: המושג הזה שלAffordable Housing , של דיור בר-השגה מסתובב כאן הרבה זמן בלי כל יישום.

חנא סוייד: אני לא מדבר רק כשר שיכון, אלא אני מדבר כממשלה.

חנא סוייד: ממשלה יש לה אפשרות לאזן על-ידי מיסוי, על-ידי מענקים בדרך זו או אחרת.

חנא סוייד: אני מבין שאי אפשר לקטוע את התהליך של שוק חופשי, ולהגיד: אנחנו מכתיבים מחיר של קרקע מסוימת.

חנא סוייד: אבל, יש לך דרכים אחרות לאזן את זה, ואפשר בהחלט לעשות את הדברים האלו.

חנא סוייד: אני מדבר באופן כללי מפאת קוצר הזמן.

חנא סוייד: אני רק רוצה להוסיף עוד שניים-שלושה דברים.

חנא סוייד: חברי שאל כאן לגבי המגזר הדרוזי.

חנא סוייד: אני מבקש להתייחס גם למגזר הערבי.

חנא סוייד: נכון שהדיור הציבורי הסתיים בשנות התשעים.

חנא סוייד: אבל, עכשיו אתם מחדשים את זה.

חנא סוייד: לא יכול להיות שהמגזר הערבי שיש בו הרבה בעיות דיור, ומצוקת דיור, שיהיה כאילו הוא לא שייך לחלוטין.

חנא סוייד: האם יש תוכניות?

אופיר אקוניס: דווקא במגזר הערבי פותרים את זה בצורה די טובה.

אופיר אקוניס: פשוט לא מחכים לשום דבר.

אופיר אקוניס: בונים בלי הרף בלי שום אישור.

אופיר אקוניס: יש לי בעיה קטנה, חבר הכנסת סוויד.

אופיר אקוניס: אני מרבה לנסוע ברחבי הארץ.

אופיר אקוניס: אתמול הייתי בקריית שמונה, ובאלפי מנשה הייתי לפני ארבעה ימים.

אופיר אקוניס: במקרה אני גם נוסע דרך כביש 65, ודרך ואדי מילק, ודרך פארדיס, ומקומות אחרים.

אופיר אקוניס: זה פשוט מדהים מה שקורה.

אופיר אקוניס: ההרים נכבשים, הגבעות נכבשות על-ידי בנייה.

חנא סוייד: אדוני יושב-ראש הוועדה, אתה לא יכול לעשות מכל דבר צחוק.

אופיר אקוניס: חלילה.

אופיר אקוניס: נהפוך הוא, זה דבר מאוד רציני.

חנא סוייד: אני מדבר על דברים קונקרטיים, מדויקים, ואתה עכשיו אומר לי התרשמויות.

אופיר אקוניס: קונקרטי לחלוטין.

אופיר אקוניס: איזה התרשמויות?

אופיר אקוניס: כל אחד יודע את זה.

חנא סוייד: אני גר ביישובים ערביים ואני מכיר את המצב.

חנא סוייד: בוא תבקר ביישוב ערבי במקום לעבור בכביש, ותעמוד מקרוב על העובדות.

חנא סוייד: זה לא מתאים לך.

אופיר אקוניס: מבקר כל הזמן.

אופיר אקוניס: אלה העובדות, אתה יודע את זה.

אופיר אקוניס: אתה מכחיש שזה קיים?

חנא סוייד: זה לא מתאים לך.

חנא סוייד: אני לא בחקירה בשביל להכחיש.

חנא סוייד: מה אתה חוקר אותי?

אופיר אקוניס: אני לא חוקר, אני אומר.

חנא סוייד: עזוב, אתה לא מדבר לעניין.

אופיר אקוניס: זה מאוד לעניין.

אופיר אקוניס: לא רק זה כשיהיה פה השר לביטחון הפנים גם נשאל אותו למה הדבר לא נאכף.

חנא סוייד: אתה מסית כל ויכוח ענייני.

אופיר אקוניס: ממש לא, זה מאוד ענייני.

חנא סוייד: יענה השר.

חנא סוייד: אם הוא חושב שאני מדבר לא לעניין אז שיגיד.

חנא סוייד: אני שואל את השר.

אופיר אקוניס: אני אומר לך, זה מאוד ענייני.

אופיר אקוניס: אם לא נשים את הדברים על השולחן זה לא אומר שהם אינם קיימים.

חנא סוייד: אבל, זה לא בזמן, וזה לא במקום.

חנא סוייד: אתה מדבר על סמך התרשמויות, זה לא פייר מה שאתה עושה.

אופיר אקוניס: זה מאוד בזמן.

אופיר אקוניס: זה פייר מאוד, זו גם המציאות.

חנא סוייד: אתה במציאות שלך, שיבושם לך.

אופיר אקוניס: אני במציאות שלי, אתם במציאות שלכם.

חנא סוייד: תאמין לי שאני לא בא כאן לריב.

חנא סוייד: לגבי דיור ציבורי, אדוני השר, האם זה נלקח בחשבון?

חנא סוייד: אני יודע שאף ישוב ערבי לא מקבל תמיכה בשכר דירה.

חנא סוייד: אולי נצרת, אני לא בטוח.

חנא סוייד: למה זה קורה?

חנא סוייד: ביישובים הערביים אין בגלל קריטריונים שהם רלוונטיים ליישובים הערביים כי אין שם שוק של שכירות דיור.

חנא סוייד: תאמין לי, אני יודע על מה אני מדבר.

חנא סוייד: זו הנחה שהיא מוטעית.

אופיר אקוניס: ראש עיריית נצרת עילית רוצה לסבר את אוזנינו.

אופיר אקוניס: הוא גם מכיר את נצרת.

שמעון גבסו: בנצרת תחתית מקבלים סיוע בשכר דירה.

חנא סוייד: אני לא יודע, אמרתי.

חנא סוייד: דברים שאני לא בטוח בהם אני אומר יכול להיות.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אייל יצחקי, השמאי הממשלתי, בבקשה.

אייל יצחקי: אני נקראתי לכאן כדי להתייחס למחירי הדירות, להאמרה במחירי הדירות.

אייל יצחקי: אני חושב שהבעיה היא היום שבעצם עד היום לא פיתחנו מדד ברור ליוקר הדיור, ולכן גם הממשלה לא הגדירה לעצמה יעד לנושא הזה.

אייל יצחקי: אנחנו פועלים מתוך תחושות בטן, ותחושת הבטן היא שבשנת 2009 מחירי הדירות עלו נומינאלית במעל 10%.

אייל יצחקי: אבל, אנחנו לא יודעים להרגיש את זה.

אייל יצחקי: למעשה, למדינה יש הרבה כלים.

אייל יצחקי: אני יכול לומר שהמדד המקובל היום – וזה נשמע גם פה – שמודדים את היחס בין השכר הממוצע לבין מחיר דירה ממוצע, ומדברים על משהו כמו 90 – 100 חודשי השתכרות.

אייל יצחקי: זהו מדד מוטעה והוא לא מדויק מכיוון שאנחנו לוקחים בחשבון את נטל המס הישיר, את נטל המס העקיף.

אייל יצחקי: זאת אומרת, מס רכישה.

אייל יצחקי: אנחנו לא יודעים אם נכון לבדוק את זה חציונית או ממוצע.

אייל יצחקי: לדעתי, נכון יהיה שאנחנו כממשלה נגבש לעצמנו איזשהו מדד כמו שעשו משרדים אחרים.

אייל יצחקי: למשל, משרד האוצר קבע לעצמו את מדד מצב המשק, מדד הריכוזיות של המשק.

אייל יצחקי: אפשר לפתח מדד.

אופיר אקוניס: מה מפריע לכם לעשות את זה?

אייל יצחקי: זה דבר שצריך משהו בין-משרדי.

אייל יצחקי: צריך הסכמה, וצריך אולי לגבש איזשהו צוות.

אייל יצחקי: אנחנו יכולים אולי להוביל את זה - משרד המשפטים.

אייל יצחקי: ואז, שהממשלה תציב לעצמה יעד בנושא הזה, והשר אטיאס יוכל לדעת בסוף השנה הבאה אם הוא עמד ביעד שהוא הציב לעצמו או של הממשלה.

אייל יצחקי: נכון לעכשיו יש למדינה הרבה כלים לגיטימיים שהיא יכולה להשתמש בהם.

אייל יצחקי: היא גם שולטת במעל 90% מהקרקע.

אייל יצחקי: היא גם יכולה לקבוע מדיניות של מסים.

אייל יצחקי: היא גם שולטת בתהליכי התכנון, היא גם שולטת בתהליכי הרישוי, והיא גם קובעת את התקינה.

אייל יצחקי: אפשר באמצעות הכלים האלה במשולב ליצור איזושהי מדיניות כדי להגיע לאותו יעד של מהו המחיר של הדירה שאנחנו רוצים לקבל בסוף היום.

אייל יצחקי: הבאתי לפה נתונים של 18 השנים האחרונות.

אייל יצחקי: אם הוועדה תרצה אפשר למסור את זה.

אייל יצחקי: אפשר להראות שמחירי הדירות בסך הכול השתנו בצורה שאם מסתכלים על הגרף, רואים שלא בצורה מהותית כמו תחושת הבטן של הסערה התקשורתית שיש בחודשים האחרונים.

אופיר אקוניס: אני רוצה.

אופיר אקוניס: תעביר לנו את זה, גם לכל חברי הוועדה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: דוד קשני, בבקשה.

אופיר אקוניס: אתה לא תפריע יותר ליושב ראש הוועדה בקריאות ביניים תוך הודעת הפתיחה.

אופיר אקוניס: זו היתה הפעם האחרונה.

דוד קשני: לא היתה שום הפרעה.

אופיר אקוניס: ודאי שהיתה, אני שמעתי וראיתי.

דוד קשני: אני רוצה לדבר על אבסורד של שיקום שכונות.

אופיר אקוניס: אני חושב שאפשר לקיים ישיבה.

אופיר אקוניס: הסיור בתוך פרויקט שיקום השכונות יהיה במסגרת, ואחר כך נעשה ישיבה או לפני או אחרי באחד המתקנים שנמצא באזור שנבחר.

אופיר אקוניס: זה יהיה יחד עם הוועדה ועם מנכ"ל המשרד, וכמובן עם השר.

דוד קשני: אז מה אומר האבסורד?

דוד קשני: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מוציאה סקר ועל פי הסקר הזה מחלקים את המדינה לאשכולות.

דוד קשני: בדרום תל-אביב יש שכונות כמו: התקווה, הארגזים, כפר שלם.

דוד קשני: כאשר לוקחים את האשכול הזה של תל-אביב, תל-אביב מקום ראשון במדינה.

דוד קשני: אבל, מה קורה עם השכונות האלה?

דוד קשני: הן מחוץ לשיקום שכונות.

דוד קשני: אותו הדבר ברחובות ובכל מיני מקומות אחרים.

דוד קשני: אני מציע לכבוד השר לרדת מהעניין הוא של לשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

אופיר אקוניס: אתה מתכוון לפעם שנייה, כי אם אינני טועה כפר שלם ושכונות התקווה היו השכונות הראשונות בארץ שהתקיים בהם ב-1978 פרויקט שיקום שכונות.

דוד קשני: הן הראשונות, אבל הפסיקו את זה.

דוד קשני: אני אומר לא להתייחס לעניין הזה של לשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

דוד קשני: זה עושה עוול לשכונות החלשות האלה הן ברחובות, בחיפה ובתל-אביב.

דוד קשני: צריך ללכת לכיוון אחר, ולבחור מסלול אחר.

דוד קשני: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

אופיר אקוניס: רן מלמד, סמנכ"ל עמותת ידיד, ממש בקצרה.

רן מלמד: ברשותך, שלושה משפטים קצרים.

רן מלמד: קודם כל, תודה לשר ולמנכ"ל על הדיווח, ועל כך שבאמת נראה שיש יד מכוונת לעתיד.

רן מלמד: בכל אופן, שלושה דברים שלא נאמרו פה, ומטרידים אותנו מעבר לדברים האחרים.

רן מלמד: הדבר הראשון זה הרושם שיש לא מעט דירות ששייכות לשיכונים הציבוריים שאין מספיק תקציב לשפץ אותן.

רן מלמד: הן נמצאות סגורות כרגע כי לא אישר משרד האוצר תקציב לשפץ אותן.

רן מלמד: אם היו משפצים אותן היה אפשר למסור אותן הלאה.

רן מלמד: אנחנו מבקשים להקצות את התקציב לנושא הזה כדי שאפשר יהיה לפתוח דירות כאלה שקיימות אגב גם במרכז, ולהעביר אותן הלאה.

רן מלמד: הדבר השני, אנחנו נמצאים היום במצב שבו יש אבסורד קשה שבו חברות משכנות, בעיקר חברת עמידר, מפנה אנשים מהבית בדיור ציבורי בגלל חובות, בגלל איזשהו הסכם שעמידר סגרה עם המדינה.

רן מלמד: אנחנו חושבים שצריך לבחון את ההסכם הזה מחדש.

רן מלמד: אנחנו חושבים שאנשים שנמצאים בדיור ציבורי גם אם הם נקלעו למצב כלכלי קשה ולא יכולים לעמוד בתשלומים, לא זו הדרך לפנות אותם מהבית.

רן מלמד: הדבר השלישי, אנחנו מאוד נשמח אם תפעלו יותר לשיתוף הציבור במדיניות החדשה.

רן מלמד: יש אנשי אקדמיה, יש אנשי מקצוע, יש אנשי ארגונים חברתיים.

רן מלמד: אנחנו מאוד נשמח להיות שותפים.

רן מלמד: והמשפט האחרון עליו אין לנו מספיק מידע, ואנחנו בוחנים אותו כרגע.

רן מלמד: הגיע אלינו מידע שהמינהל משווק היום קרקעות בקריית חרושת, שבניהן קרקעות ששייכות לניצולי שואה, ויש ויכוח עם החברה להשבת נכסי ניצולי השואה מה עושים עם הקרקעות האלה.

רן מלמד: אני חושב שהוועדה צריכה לבדוק.

רן מלמד: לקרוא למינהל לעכב אולי את מכירת הקרקעות האלה.

אופיר אקוניס: קריית חרושת זה בקרית טבעון.

אופיר אקוניס: זוהי שאלה חשובה, תיכף נעסוק בזה.

אופיר אקוניס: אנחנו בצרות צרורות עם הזמן.

אופיר אקוניס: עו"ד פרדמן, בקצרה על תמ"א 38.

גיא פרדמן: אחד היעדים שהמשרד דיבר עליו הוא כל הנושא של התחדשות עירונית.

גיא פרדמן: אני יכול להעיד פה כמשרד שמלווה את פרויקט תמ"א 38 שבמדינת ישראל יצאו עד היום לפועל רק תשעה פרויקטים.

גיא פרדמן: אני מדבר יצאו לפועל, בעצם תחילת בנייה.

גיא פרדמן: המון פרויקטים תקועים בגלל המון המון חסמים, אם זה תכנוניים, אם זה בעניין של הרשויות המקומיות שלא מכירות היטב את הנושא של תמ"א 38.

גיא פרדמן: אני מלווה את הפרויקטים כאלו ואחרים גם מהצד של הדיירים וגם מהצד של היזמים.

גיא פרדמן: לצורך העניין, הורדתם את הרף ל-66%, אבל אילצתם בעצם את היזמים קבלנים לקבל את היתר הבנייה, ורק אחר כך לגשת למפקחת על המקרקעין שהיא בעצם תיתן תמנה מנהל מיוחד שיחתום בשם הדיירים עצמם.

גיא פרדמן: בעצם יצרתם פה מצב שאין עסקאות היום שיש בהן פחות מ-100%, הן לא יוצאות לדרך.

גיא פרדמן: הן גם לא יצאו כי גם אף יזם לא ישקיע קרוב לחצי מיליון שקל לקבל היתר בנייה, ולצורך העניין אחרי זה הוא יעמוד במצב שהמפקחת על המקרקעין לא תכיר בו.

גיא פרדמן: דבר נוסף, יש בעיה קשה שבעצם היזם קבלן לא יכול לקבל בכלל מימון בנקאי.

גיא פרדמן: הוא יכול לרשום הערת אזהרה לרכוש המשותף שזה חדר מדרגות, חדר אשפה, וכיוצא בזה, ואף בנק בעצם לא ייתן מימון.

גיא פרדמן: אני לא מבין למה לא הולכים על מהלך שבעצם יוצרים מצב שהגג שהם הזכויות בנייה לפחות לקרקע כמו שקרקע שקונים אותו מקרקע פנויה, ועליה זכויות בנייה.

גיא פרדמן: לרשום הערה אזהרה על הגג פלוס הערת אזהרה.

גיא פרדמן: כך אפשר יהיה לקבל מימון, ואפשר יהיה להריץ פה את התהליך עצמו.

מנחם אליעזר מוזס: גברת ברכה ארג'ואני, יושבת ראש הארגון לזכויות הדיור, בבקשה בקצרה.

ברכה ארג'ואני: תודה רבה.

ברכה ארג'ואני: אני רוצה להפנות את השאלות שלי לשר ולמנכ"ל.

ברכה ארג'ואני: אני מקווה שאתה תוכל גם אתה לענות, אבל אני הייתי רוצה לשמוע את משרד השיכון עונה לי.

ברכה ארג'ואני: ראשית, האם יש לכם איזשהן תוכניות מיוחדות לאוכלוסיות של המשפחות החד-הוריות בישראל?

ברכה ארג'ואני: מה התוכניות של המשרד לגבי המשך מכירת הדירות לדיירי הדיור הציבורי?

ברכה ארג'ואני: לגבי נושא המשכנתאות – דיברו פה הרבה מאוד על הריבית ועל הקרקעות.

ברכה ארג'ואני: אבל, אני רוצה גם לציין שהרבה מאוד שנים לא עודכנו סכומי המשכנתאות לאזרחי מדינת ישראל.

ברכה ארג'ואני: מהן התוכניות שלכם לגבי עדכון המשכנתאות?

ברכה ארג'ואני: אחד הדברים שבאמת מכשילים את רוב האזרחים מלהגיע לקורת גג בכוחות עצמם הם הקריטריונים, הבירוקרטיה והמכשולים שאתם כל הזמן באים ואומרים: אוצר, אוצר.

ברכה ארג'ואני: אבל, כשמפלגות נכנסות לממשלה הן עושות הסכמים קואליציוניים.

ברכה ארג'ואני: הנושא הזה הוא כל כך חשוב לכם, אז למה לא לציין שהאוצר לא ייכנס לתוך המעיים של משרד השיכון?

ברכה ארג'ואני: הרי ש"ס מייצגת את השכבות החלשות, איך זה יכול להיות?

מנחם אליעזר מוזס: כיו"ר סיעת יהדות התורה אני רוצה לומר לך שלב בעיית הדיור נמצא בכל ההסכמים.

מנחם אליעזר מוזס: אבל, עד שמקיימים ומיישמים אותם לאלוקים פתרונים.

ברכה ארג'ואני: אני מאוד אשמח אם השר יקיים איזושהי פגישה מסודרת עם כל הארגונים החברתיים.

ברכה ארג'ואני: יש פה די הרבה ארגונים חברתיים שמעוניים שתשמע אותם.

ברכה ארג'ואני: יש לנו מה להגיד לך, ומה להציע לך.

ברכה ארג'ואני: אני מאוד אשמח אם תוכל לקיים איזושהי פגישה מסודרת איתנו.

ברכה ארג'ואני: אני לא אומרת שעם כל אחד בנפרד, אלא תעשה פגישה מרוכזת כלשהי עם כולנו.

ברכה ארג'ואני: יש לנו מה להציע, ויש לנו הרבה מה להגיד כי אנחנו באים מהשטח, ואנחנו באים עם בטן מאוד מאוד כואבת.

ברכה ארג'ואני: זה לא רק עניין אישי שלי, או של דוד, אלא מדובר באלפי אנשים שפונים אלינו, ויש לנו הרבה מאוד כאב.

מרינה סולודקין: ברכה, בהפגנות.

ברכה ארג'ואני: אני גם אשמח אם היושב ראש באמת ייתן לנו קצת יותר זמן להביע את עצמנו בפני חברי כנסת.

ברכה ארג'ואני: אני יודעת שחשוב שחברי הכנסת יביעו את הדעה הפוליטית שלהם, אבל תשמעו גם אותנו.

ברכה ארג'ואני: אני מבקשת מכם לשמוע אותנו קצת יותר.

ברכה ארג'ואני: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אבי גור מארגון ההורים הארצי, בבקשה בקצרה.

אבי גור: בדרך כלל אדם אומר לחברו ששני הדברים שהכי חשובים לו הם הבריאות שלו והילדים שלו.

אבי גור: אני מבקש מכבוד השר, על סמך הניסיון הטוב שהיה לנו במשרד התקשורת, שנבוא בדברים השנה, ושנשנה רגולציות, ושנשים את הנתונים של מבני בריאות הציבור לפנינו, ושהם יגיעו לוועדה.

אבי גור: אני גם מבקש שיהיה דיון בינינו לבין כבוד השר והמנכ"ל על הנושא של התייחסות לחיילים שזה חצי מכל שנתון שגומר שלוש שנים, ועוד מתנדב לשנה נוסף.

אבי גור: משרד השיכון צריך להתייחס גם לנושא הזה, ולא רק לחיילים ממצב סוציו-אקונומי נמוך, אלא גם לחיילים מצטיינים.

אבי גור: לדוגמה, יש לי שני בנים קצינים.

אבי גור: אחד מהם גר - - -

לאה ורון: אדוני מייצג בוועדה את ארגון ההורים של תלמידי בתי ספר, לא?

אופיר אקוניס: מה זה שייך?

אופיר אקוניס: לא הבנתי את ההקשר באמת.

אופיר אקוניס: אתה מייצג את ארגון ההורים הארצי?

אופיר אקוניס: זה בבתי ספר, לא? אני לא כל כך מבין.

אבי גור: השאלה שלך ממש יפה.

אבי גור: לפני חמש אנחנו שינינו את ההרכב של ארגון ההורים הארצי בגלל שיש התפתחות בכל העולם.

אופיר אקוניס: וזה עבר גם לאחרי צבא?

אבי גור: נכון.

אבי גור: אנחנו יושבים היום מול המל"ג, המועצה להשכלה גבוהה.

אבי גור: אני יושב כל חודש מול ראש אכ"א, ואנחנו מדברים על חיילים וסטודנטים.

אבי גור: אנחנו מייצגים היום את הילדים והנוער עד סיום האוניברסיטה, מוכר על-ידי כל מוסדות הממשלה.

אבי גור: בג"ץ פוסק בענייננו.

אבי גור: זה שינוי מלפני חמש שנים.

אבי גור: אדוני השר, אנחנו התווינו מדיניות חדשה שבכל תחום שבו אנחנו מתעסקים מאפס ועד סיום מערכת החינוך שזה הגילאים שאנחנו מתעסקים בהם, אנחנו נשאף להיות בין עשר המדיניות הטובות בעולם.

אבי גור: כאן אני מגיע לשתי נקודות עיקריות, וזה נושא של מדידה.

אבי גור: אנחנו נציג כאן לפני הוועדה נתונים.

אופיר אקוניס: לא עכשיו, אנחנו חייבים לסיים.

אופיר אקוניס: הבנו את העניין של החיילים, וזהו נושא חשוב.

אבי גור: חיילים וסטודנטים.

אופיר אקוניס: בהחלט.

אופיר אקוניס: ירון ביבי, בבקשה.

ירון ביבי: לגבי המכרז בקריית טבעון – אנחנו ביטלנו אותו הבוקר עד שלא נשב עם החברה לניהול נכסי נספי השואה.

ירון ביבי: אני רוצה לומר שני דברים.

ירון ביבי: המדיניות שהשר מוביל בזמן האחרון לגבי השיווק ככה שאנחנו שמים בשוק ככל האפשר יחידות דיור כדי קודם כל לספק את הצורך הזה.

ירון ביבי: שנית, גם לגרום לתחושה ולידיעה האמיתית שיש קרקע במדינת ישראל כדי לספק את הביקושים.

ירון ביבי: אני חושב שיש לזה אותות.

ירון ביבי: אנחנו מתכוונים להמשיך עם זה.

ירון ביבי: בימים אלה ממש אנחנו שוקדים על הכנת תוכנית ל-2010 שתיתן מענה לפחות לביקוש השנתי.

אופיר אקוניס: כמה בערך יחידות דיור?

אופיר אקוניס: מה המשמעות?

ירון ביבי: אנחנו בוחנים את החסמים, אנחנו מדברים על סדרי גודל של בין 25,000 ל-30,000 יחידות דיור.

ירון ביבי: צריך לזכור שבכל שנה הקרקע הפרטית תורמת כ-50% מהבנייה.

ירון ביבי: זאת אומרת, חוץ מהקרקעות שהמינהל משווק, עוד כ-50% מהבנייה בממוצע בשנה נעשית על קרקע פרטית, כך שאם אנחנו באמת נעמוד ביעד הזה של 25,000 – 30,000 יחידות דיור אנחנו יכולים להגיע למצב שאנחנו אפילו מספקים יותר מהביקוש השנתי.

ירון ביבי: אבל, כמו שציינו פה גם אחרים, יש עדיין חוסרים משנים קודמות.

ירון ביבי: בהתנהגות הזאת אנחנו גם מקווים שאנחנו נצליח להשפיע על מגמת העלייה של מחירי הדיור.

חמד עמאר: תוך כמה שנים זה יתאזן?

חמד עמאר: האם אין לכם תוכנית במגירה שיכולה לענות לנו?

ירון ביבי: זו שאלה קשה.

ירון ביבי: הביקוש לדיור נגזר מהמון המון גורמים.

ירון ביבי: למשל, גל עלייה משנה את הביקוש לגמרי.

ירון ביבי: אנחנו מסתכלים על זה שבערך יש איזושהי התאמה די טובה בין כמה זוגות נישאים בשנה במדינת ישראל לבין כמה יחידות דיור חדשות צורך המשק.

ירון ביבי: זה בשנה שאין בה איזה אירוע כמו גל עלייה, או משבר עולמי, או משהו שקרה עם הריבית.

מנחם אליעזר מוזס: כולל חרדים?

ירון ביבי: אני חושב שגם חרדים מתחתנים, אז גם הם בתוך הרשימה הזאת.

נחמן שכטר: יהיו גם דירות שני חדרים בדבר הזה?

ירון ביבי: אני אגיע לזה.

ירון ביבי: אנחנו מנתחים כמה קרקע יש דרך תוכניות מאושרות.

ירון ביבי: הרי אנחנו משווקים רק קרקע שאפשר לבנות עליה ולממש עליה בנייה.

ירון ביבי: זה גם מה שאפקטיבי.

ירון ביבי: יש מספר חסמים שאנחנו הצגנו בפני הממשלה, ואני מקווה שאנחנו נצליח להתגבר עליהם.

ירון ביבי: אני אומר אותם בקצרה.

ירון ביבי: ראשית, זו קרקע ששינתה את הייעוד שלה, ונמצאת בידי מחזיקים חקלאיים.

ירון ביבי: הממשלה והשר הנחו אותנו להכין תוכנית, ואנחנו מכינים תוכנית.

ירון ביבי: הנקודה השנייה שהיא בעייתית היא גודל הדירות.

ירון ביבי: יש הרבה מאוד מקומות שבהם באים ראשי ערים מהטעמים המוצדקים שלהם בראייה שלהם ואומרים: אנחנו רוצים דירות גדולות.

ירון ביבי: זה היה איזשהו חסם סוציו-אקונומי.

ירון ביבי: אני חושב שהממשלה – וככה גם המלצתי בפניה – כמדיניות צריכה להנחות את זה שבתוך תוכניות יהיו דירות שמתאימות לזוגות צעירים.

ירון ביבי: אנחנו השנה יחד עם משרד השיכון נצא בתוכנית של דיור להשכרה כשמועצת מקרקעי ישראל החליטה ממש לפני שבוע, נדמה לי, שאנחנו לא שמים מחיר מינימום.

מנחם אליעזר מוזס: מה זאת אומרת?

מנחם אליעזר מוזס: אם ראש העיר מתחלף אז הוא מחליט לשנות פתאום את כל מה שהשקעתם?

ירון ביבי: אני יכול לתת כמה דוגמאות.

ירון ביבי: למשל, מנתניה.

מנחם אליעזר מוזס: אין שום חסם שיחסום אותו?

אריאל אטיאס: קבלן לא הולך למכרז שראש העיר לא אוהב.

אופיר אקוניס: אני מציע לרכז גם את הדברים האלה לישיבה בוועדת משנה שנקבעה.

ירון ביבי: אנחנו עובדים על תוכנית להסרת ולהצפת החסמים, ואני חושב שזה יהיה דבר חשוב מאוד כי זה יקדם אותנו בעניין של היכולת לשווק קרקע.

ירון ביבי: לעניין הרפורמה - מועצת מקרקעי ישראל בישיבה שהתקיימה לפני שבוע החליטה את ההחלטה שמאפשרת את יציאת הרפורמה לדרך.

ירון ביבי: אגב, היתה לנו שם מגבלה – ואולי זה עונה לאיזו שאלה – דווקא למגרשים הגדולים שתאפשר לנו באמת לקחת את המחיר האמיתי להערכתי בין הבעלות לבין החכירה, כך שאני לא חושש מהעניין הזה של לתת מתנות למי שיש לו יותר ממון.

ירון ביבי: המועצה החליטה לשפר את הצעת הממשלה.

ירון ביבי: כמו שהוועדה הזאת, או ועדת משנה יודעת, החוק, המימוש של הרפורמה, חלקו מותלה בזה שנגיע להסכם קיבוצי עם העובדים שלנו.

ירון ביבי: נכנסנו למשא ומתן מואץ, ואני מקווה שבשבועות הקרובים גם נוכל לגמור אותו.

ירון ביבי: לגבי המגרשים בצפון - יש למעלה מ-20,000 יחידות דיור צמודות קרקע שנמצאות בקיבוצים ובמושבים בהרחבות.

ירון ביבי: אני חייב להגיד שבחלק גדול מהם בצפון המועצה והממשלה החליטו לתת אותם בהנחות ניכרות ממחיר הקרקע.

ירון ביבי: לצערי, יש שם חסמים שחבר הכנסת חסון ציין, ואולי עוד כמה.

ירון ביבי: אנחנו מטפלים בעניין הזה של ההרחבות במושבים בהנחיה של השר.

ירון ביבי: השר רוצה ללמוד אותו, ואנחנו נציג אותו.

ירון ביבי: אני מאמין שבשנה הבאה אנחנו נוכל לשחרר יותר יחידות דיור כאלה גם אם נצטרך לעשות את זה שלא בדרך האגודה שתחליט על קצב השיווק.

ישראל חסון: ירון, אתה יודע להגיד מתי הבשורה הזאת תצא לציבור, להערכתך?

ירון ביבי: אני מניח שבחצי השנה הקרובה.

ירון ביבי: זה דורש החלטת מועצה, תיקונים בהחלטות מועצה, וזה דורש גם עבודה מול היישובים.

ישראל חסון: ומי עושה את זה, אתם?

ירון ביבי: המינהל בהנחייתו הברוכה של השר.

אופיר אקוניס: יפה, תודה.

אופיר אקוניס: אדוני השר, בבקשה.

ישראל חסון: אדוני השר, אז אולי תעשו פתיחה דיפרנציאלית ביישובים שמסכימים, ובזה תעודדו ולא תמשכו חצי שנה?

ישראל חסון: אני מציע את זה כהצעה אופרטיבית.

ישראל חסון: זאת אומרת, אם יש לך ישוב שהסכים אז אפשר לעשות פתיחה דיפרנציאלית.

אריאל אטיאס: חבר הכנסת חסון, קודם כל, צריך לקבל החלטה לגבי המגבלות שישנן היום – כן אגודה, לא אגודה, וכל מה שמסביב.

אריאל אטיאס: היו דברים שהיו על סדר היום של המועצה, ובגלל שלא היה להם עדיין גיבוש אז זה יצא מסדר היום.

אריאל אטיאס: כשהוא אומר לך חצי שנה אז שלא עוד חודש תגידו למה זה לא קרה.

אריאל אטיאס: זה יכול להיות גם הרבה פחות קודם.

אריאל אטיאס: בנוסף, אתה יודע, מסביב יש גם שריפות עם חקלאים שצריך לפתור אותן.

אריאל אטיאס: זה לא משהו שהוא בשליפה.

אריאל אטיאס: אנחנו יושבים פה ומנסים להזיז את העניינים, ותוכל לפנות מתי שאתה רוצה.

אריאל אטיאס: לא תמיד מצליחים, אבל מנסים.

אריאל אטיאס: תודה ליושב ראש הוועדה, חברי הכנסת, וכל המוזמנים.

אריאל אטיאס: זו הפעם השנייה לפחות שאני פה, ואני מקבל כאן רוח גבית מאוד חשובה לדברים שאנחנו רואים אותם.

אריאל אטיאס: ישנם דברים שמציקים לנו והם לא בשליטתנו, וכדי להזיז אותם אני מציע ששר האוצר יבוא לפה, ולא נציג מאגף תקציבים.

אריאל אטיאס: אני אשמח גם להיות פה, לא בשביל חלילה להתגושש, אלא להיפך.

אריאל אטיאס: מעבר להצפת הנושאים השונים בוועדה, אולי תהיה מזה איזו בשורה.

אריאל אטיאס: אני חושב שזה יכול להיות בקשר לסיור שאתם עושים.

אריאל אטיאס: לגבי השאלות שעלו פה.

אריאל אטיאס: נתחיל מהסיפור הזה של הדרוזים, וכל עניין החיילים המשוחררים.

אריאל אטיאס: קודם כל, ריכוז מאמץ מה שדיברנו כאן.

אריאל אטיאס: בתוך העשרה ישובים יש שני ישובים ערבים.

אריאל אטיאס: אחד זה ג'דיידה מכר, ואחד זה סכנין.

חמד עמאר: אין ישוב דרוזי.

אריאל אטיאס: אלו ישובים ערבים.

אריאל אטיאס: בנוסף, ביקוש מול היצע – זה משחק כולל בכל הארץ.

אריאל אטיאס: זה לא משהו שעושים היצע מול ביקוש באזור המרכז, ומה שקשור לדרוזים באזורים אחרים.

חמד עמאר: לא, אני שאלתי בכל הארץ.

אריאל אטיאס: בכל הארץ התייחס לזה כבר השמאי הממשלתי, גם ירון דיבר על זה, ואני דיברתי על זה קודם.

אריאל אטיאס: אנחנו לא יכולים להגיד שבתאריך זה המחיר ירד ב-X כסף.

אריאל אטיאס: לא יודעים להגיד את זה.

אריאל אטיאס: יש הרבה משתנים, יש כוחות שוק, יש מסים, יש משקיעים, יש ריבית, ויש עוד דברים.

אריאל אטיאס: הדבר המרכזי שגורם לעליית מחירים במכלול נושאים פלוס בנושא הזה של לאורך זמן, זה ההיצע, וזה הדבר שיש לנו כלי לנסות להשפיע.

אריאל אטיאס: הוא גם לא כלי בלתי מוגבל לאור חסמים כאלו ואחרים בתוכניות מאושרות.

אריאל אטיאס: לגבי עלויות - מה שאמרת זה לא עלויות קרקע, זה עלות פיתוח לדרוזים – 100,000 מקסימום, לא משנה, גם אם הפיתוח עולה 400,000.

אריאל אטיאס: שתדע שאין את זה לאף אחד חוץ מאשר לדרוזים.

אריאל אטיאס: אני חושב שזו אמירה של המדינה לגבי איך היא רוצה להתייחס לנושא הדרוזים.

אריאל אטיאס: עלתה פה שאלה לגבי משכנתאות למשפחות חד-הוריות.

אריאל אטיאס: היום אימא חד הורית שניגשת לקבל משכנתה רואים אותה כמי שיש לה את הניקוד הגבוה ביותר.

אריאל אטיאס: לא חשוב מה המצב שלה, כמה אחים ואחיות יש לשני הצדדים, ומה מרוויחים – לא משנה.

אריאל אטיאס: היא מייד בשיא.

אריאל אטיאס: זו ההטבה המרכזית בהתייחסות שיש לגבי אמהות חד-הוריות.

אריאל אטיאס: לגבי עדכוני משכנתאות – זה קשור הכול לאותו דבר, למשחק הזה של האחוזים שיש לנו עם האוצר, והעדכון שלהם.

אריאל אטיאס: בסוף לכל דבר כזה יש משמעות כספית.

אריאל אטיאס: יש איתם ישיבות, עלו כל מיני נושאים, עלו רעיונות.

אריאל אטיאס: היו דברים שאני הצעתי לפחות בלהגיע לרמה שלעודד את הדבר הזה.

אריאל אטיאס: היום התפיסה – ואני עדיין לא הצלחתי להשפיע עליה – היא שכל הטבה גורמת לעידוד בביקושים.

אריאל אטיאס: אני מבטיח לכם שגם כשהביקושים ירדו התפיסה לא תשתנה.

אריאל אטיאס: צריך להכין את עצמנו לדורון, תפילה ומלחמה בנושא הזה.

אריאל אטיאס: מאחר והסיפור הזה של הביקושים זה תשובה לעכשיו.

אריאל אטיאס: אבל, מ-2003 זה כבר ירד, וגם דברים שאנחנו מציעים הם לא התקבלו.

אריאל אטיאס: באופן כללי, אני חושב שכל הנושא הזה של הדיור הציבורי - זה שאנחנו מצליחים לשים רגל בדלת שאומרת שאנחנו מחדשים את הרכישה מאז שמשנות התשעים לא היתה רכישה, זה מכספים של דירות שנמכרו.

אריאל אטיאס: זה לא שהאוצר ואומר לנו: קחו כסף לקנות.

אריאל אטיאס: דירות שנמכרו לאנשים שמפסיקים להיות תלויים בדיור הציבורי, הם קונים את הדירה שהם היו בה בתנאים מופחתים.

אריאל אטיאס: המופחת שבהם זה 20% מעלות הדירה.

אריאל אטיאס: בזה אנחנו רוכשים.

אריאל אטיאס: עושים תעדוף קודם לנכים, ואחר כך למשפחות שהן יותר במצוקה, ובונים איזשהן טבלאות.

אריאל אטיאס: המספרים כמו שאמרתי - 2,500 ממתינים.

אריאל אטיאס: הסיכוי שמישהו מהם יקבל אם לא תהיה רכישה, או לא יקרה משהו, הוא כלום.

אריאל אטיאס: לזכותם של אלה שמתנגדים לקניית הדירות צריך להגיד את הסנגוריה שהם טוענים שבמקום לקנות דירה ולפתור בעיה למשפחה אחת, בכסף הזה תממן שכירות וזה יפתור בעיה נניח לשלושים משפחות.

אריאל אטיאס: זה לא מתאים לזה שמחירי השכירות היום הם נמוכים מאוד, ואנחנו עובדים לעדכן אותם.

אריאל אטיאס: לא שמעתי שהאוצר כרגע מתנגד.

אריאל אטיאס: אבל, התשובה היא לא כזאת שהוא תומך.

אריאל אטיאס: לכן, מי שהבין כאן – יש עם זה קצת בעיה.

אריאל אטיאס: וכרגיל, הסיפור הזה שאם אנחנו נעלה, לנצח לא נוכל להוריד, זה גם קצת מלחיץ לנסות ליצור עלייה.

אריאל אטיאס: אגב, יש עודפים.

אריאל אטיאס: ראינו את זה גם במשכנתאות, וגם בשכירות שאנשים לא מממשים.

אריאל אטיאס: או כי לא משתלם להם, או כי הזכאות היא קשיחה מידיי.

ברכה ארג'ואני: אנשים מפחדים לקחת הלוואות, הכסף לא מספיק.

ברכה ארג'ואני: אנשים מפחדים לקחת משכנתאות כי מה שהמדינה נותנת לאזרחים שלה לא מספיק.

ברכה ארג'ואני: לקחת הלוואות משלימות זה היום פשוט לדפוק את עצמנו.

אריאל אטיאס: אני מסכים.

אריאל אטיאס: אני חושב שהיום - אם את רוצה לדייק - לקחת הלוואה משלימה יותר זולה ממשכנתה של המדינה.

ברכה ארג'ואני: אבל, למה הממשלה צריכה ל- - -

אריאל אטיאס: זה נאמר כבר קודם והתייחסתי לזה.

אריאל אטיאס: אני מסכים איתך.

אריאל אטיאס: אנחנו ב-2010 כפי שהצגנו את היעדים, נשתדל לעמוד בהם.

אריאל אטיאס: אנחנו נשמח שהוועדה תעקוב אחרינו.

אריאל אטיאס: אנחנו לוקחים ברצינות את התייחסויות הוועדה.

אריאל אטיאס: נעשתה עבודה גם על כל השקפים כפי שראיתם, ובהחלט אני אשמח שתעקבו אחרינו בשלושה נושאים מרכזיים: ראשית, הפעילות שנעשה בעניין הדיור הציבורי.

אריאל אטיאס: מאחר ומשנות התשעים לא נעשה שום דבר אז ככל שאנחנו פורצים פה משהו, אז כל מספר הוא זוכה מה שנקרא.

אריאל אטיאס: השיווקים, והנושא של ההסדרה שלנו את קבוצות הרכישה שזה נושא מאוד מאוד מרכזי היום בשיח של הענף הזה.

אריאל אטיאס: משפט אחרון על ענף השיפוצים.

אופיר אקוניס: גם על תמ"א 38.

אופיר אקוניס: אתם מציעים תיקוני חקיקה או תמליצו או תתמכו בחקיקה פרטית של תיקוני חקיקה בעניין הזה כדי לקדם?

אופיר אקוניס: כי זה באמת נראה די תקוע.

אופיר אקוניס: דיברו על תשעה פרויקטים.

אופיר אקוניס: זה דבר שהוא ממש פרומיל של פרומיל.

אריאל אטיאס: תמ"א 38 יש מכלול של משרדים וחסמים שעוסקים בנושא הזה שגורמים לזה לא להתרומם.

אריאל אטיאס: זה התחיל מזה שהיה צריך אחוזים מסוימים שלא עמדו בהם.

אריאל אטיאס: אחרי זה בעלויות.

אריאל אטיאס: הדבר המרכזי שצריך לזכור זה שרק במקום שהקרקע יודעת לתת את התוצאה.

אריאל אטיאס: כשהקרקע יקרה אנחנו יודעים להגיד שמי שמוסיף פה שתי קומות זה שווה לו לעשות את זה.

אריאל אטיאס: אבל, בפריפריה כשהקרקע לא יקרה, כל מה שלא אזורי הביקוש, זה לא משתלם.

אריאל אטיאס: אז בעצם הוצאת את כל תמ"א 38 מרוב שטחי מדינת ישראל מבחינת זו שערכי הקרקע לא תומכים בזה.

אופיר אקוניס: במרכז זה יכול לתת מענה.

אריאל אטיאס: רוב המדינה זה לא המרכז מבחינת שטח.

אריאל אטיאס: אלו הבעיות המרכזיות.

אופיר אקוניס: צריך לטפל גם במרכז.

אריאל אטיאס: אם רוצים לנגוע בנקודה המרכזית אז זה קודם בזה.

אריאל אטיאס: נכון שצריך לעשות עוד דברים.

אריאל אטיאס: הסיפור של ההיתרים - הרפורמה בתכנון שמוביל ראש הממשלה עסקה כבר בנושא של ההיתרים, רישיונות.

אריאל אטיאס: זה פורסם.

אריאל אטיאס: זה לא קיבל מספיק - - -

אופיר אקוניס: מתי יצא התזכיר של הרפורמה החדשה?

אריאל אטיאס: ראש הממשלה רוצה להביא את זה במושב החורף הנוכחי.

אריאל אטיאס: אני יכול להגיד לכם שיש עוד ישיבה אצלו שמתכללת את הנושא בטווח של שבועיים.

אריאל אטיאס: אבל, כפי שאתם יודעים, העבודה היא בכמה משרדים ומישורים.

אריאל אטיאס: היו גם שינויים.

אריאל אטיאס: ישנו משרד המשפטים שיש לו הרבה מה להגיד.

אופיר אקוניס: האם יכול להיות שזה לא יהיה במושב החורף?

אריאל אטיאס: אני לא רוצה לשבש תוכניות של אף אחד.

אריאל אטיאס: זו רפורמה מאוד מורכבת בגלל השילובים.

אופיר אקוניס: בקיצור, אז התזכיר לא בקרוב.

מנחם אליעזר מוזס: מה עם מחירי פיתוח הקרקע?

אריאל אטיאס: מחירי הפיתוח - שאלו אם יש לך הסכם קואליציוני?

אריאל אטיאס: אז יש לך הסכם קואליציוני.

אריאל אטיאס: לא קורה עם זה כלום בנושא של הפיתוח.

אריאל אטיאס: אני יכול להגיד לך שגם לש"ס יש הסכם קואליציוני.

אריאל אטיאס: אבל, בהסכם לא כתוב שהמדינה תממן פיתוח שלא באזורי עדיפות.

אריאל אטיאס: אני מסכים שיש בעיה קשה באזורים שאנחנו רוצים להשפיע.

אריאל אטיאס: אמרת נצרת.

אריאל אטיאס: יושב פה גם ראש עיריית נצרת עילית.

אריאל אטיאס: 130,000 שקל עולה פיתוח של יחידת דיור.

אריאל אטיאס: אם נקבל 50% זה יהיה 65,000.

אריאל אטיאס: תוסיף את הקרקע, יש שם קרקע גולשת.

אריאל אטיאס: עולה לבנות שם בערך 1,000 דולר למטר.

אריאל אטיאס: תוסיף את זה שיש בעיה של מקומות תעסוקה.

אריאל אטיאס: תעלה שם דירה 140,000 דולר.

אריאל אטיאס: אף אחד לא יבוא אם המדינה לא תשים מאות מיליונים בשביל אלפי יחידות הדיור האלה.

אריאל אטיאס: ראש הממשלה יודע את זה.

אריאל אטיאס: אני ישבתי איתו עם שר האוצר.

אריאל אטיאס: הוא ראה מפות.

אריאל אטיאס: יש לכם ישיבה איתו, אז יאללה?

ערן סיב: התחלת להגיד משהו לגבי ענף השיפוצים, וקבלני השיפוצים.

אופיר אקוניס: כן, האחרון היה השיפוצים.

אריאל אטיאס: משפט אחד לגבי השיפוצים בגלל שאני מכבד את האנשים שהעלו את זה למרות שזה לא חלק מנושא הישיבה.

אריאל אטיאס: יש קבלנים, ויש קבלני שיפוצים, ויש סיווגים.

אריאל אטיאס: בנושא הזה יש ועדה שמרכז אותה מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון לגיבוש כללים וכללי הסדרה שלא יהיה לכל קבלן ספר של עצמו, אלא יהיו כללים.

אריאל אטיאס: עשינו את זה במשרד התקשורת.

אריאל אטיאס: כל אחד יודע איפה הוא עומד.

אריאל אטיאס: מה מותר, מה אסור, מה צריך.

אריאל אטיאס: כמה שיותר גמישות כדי לא לגרום לאנשים לטרטר אותם.

אריאל אטיאס: נושא המבחנים שמטריד את קבלני השיפוצים יושב במשרד התמ"ת.

אריאל אטיאס: היו עיכובים כאלו ואחרים.

אריאל אטיאס: אבל, אנחנו חושבים שצריכים לתת גמישות מקסימאלית גם לקבלני השיפוצים.

אריאל אטיאס: אבל, צריך להסדיר אותם שלא כל אחד שיש לו פטיש ואזמל הוא נהיה קבלן שיפוצים.

אריאל אטיאס: בסוף האזרחים סובלים מזה.

אריאל אטיאס: חייבים לעשות הסדרה, וגם כנ"ל לגבי כל - - -

ערן סיב: למה בדוח של 2009 זה לא מופיע?

אופיר אקוניס: לא עכשיו, אנחנו לא נפתח.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: אני רוצה להודות לשר הבינוי והשיכון וגם למנכ"ל משרדו.

ערן סיב: אני ביקשתי את זכות הדיבור, ולא קיבלתי.

אופיר אקוניס: אתה דיברת, ושאלת את שאלתך.

ערן סיב: לא, אבל ביקשתי את זכות הדיבור.

ערן סיב: בזכות הדיבור אני רשום שם, ולא נתנו לי לדבר.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: אנחנו מסכמים עכשיו.

ערן סיב: לא ועדת הכלכלה, ועדת החלחלה.

אופיר אקוניס: תצא מהחדר, בבקשה.

ערן סיב: יוצא.

אופיר אקוניס: תצא, ואל תחזור לכאן.

אופיר אקוניס: כל עוד אני פה אתה לא חוזר לכאן.

ערן סיב: ביקשתי את זכות הדיבור, ואני רשום שם.

אופיר אקוניס: תצא מכן בבקשה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: אל תחזור כל עוד אני פה.

אופיר אקוניס: אדוני השר, אני מודה לך ולצוות המקצועי שלך, למנכ"ל, על הסקירה הממצה.

אופיר אקוניס: פעם אמרו ממקום אחר: אנחנו בשלב הבלימה, ונעבור להתקפה.

אופיר אקוניס: אני לא יודע על התקפה, אבל הבלימה תהיה השלב הראשון בדרך להורדה.

אופיר אקוניס: אני מאמין שהצעדים שאתה עושה – ואנחנו נמשיך לעקוב פה אחת לכמה חודשים אחר הפעולות שלכם – יביאו באמת להורדת המחירים.

אופיר אקוניס: תודה רבה.