ועדת הכנסת, כנסת 18, פרוטוקול מספר 58, 2009-12-22 10:30

יריב לוין: אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הנושא הראשון על סדר היום הוא קביעת ועדה לדיון בהצעה לסדר היום בנושא: התכנון והבנייה - הפקעה לצרכי דיור בר השגה – הצעת חבר הכנסת מולה וקבוצת חברי כנסת.

יריב לוין: זאת תולדה של הצעת חוק שהוסבה להצעה לסדר.

יריב לוין: נשמעו במליאה הצעות להעביר את ההצעה לוועדת הכספים, לוועדת הפנים והגנת הסביבה ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

יריב לוין: אני באתי בדברים עם ראשי הוועדות הרלוונטיות.

יריב לוין: על פניו החוק הזה מתאים לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

יריב לוין: כך סבור יושב-ראש ועדת הכספים וגם יושבת ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

יריב לוין: שניהם אמרו לי שהם סבורים שנכון וראוי להעביר את הדיון בעניין הזה לוועדת הפנים.

שלמה מולה: בהתחלה חשבתי שזה צריך להיות בוועדת כספים כי חשבתי שזה עניין יותר כספי, אבל כשאני רואה את העניין של הקצאות קרקעות לתכנון ובנייה זה יותר מתאים לוועדת הפנים.

שלמה מולה: אני מקבל את הצעתך.

יריב לוין: אני מציע להעביר את הדיון בהצעה הזאת לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

יריב לוין: מי בעד?

יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר 2.

יריב לוין: בקשת יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות למיזוג הצעות הבאות: א.

יריב לוין: הצעת חוק פיצוי פיטורים (תיקון מס' 25) (מניעת פיטורים מחזוריים), התש"ע – 2009 (פ/1126/18) של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי כנסת ב.

יריב לוין: הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 26) (מניעת פיטורים מחזוריים), התש"ע – 2009 (פ/1248/18) של חברי הכנסת שלי יחימוביץ וחיים כץ

יריב לוין: הנושא השני על סדר היום הוא בקשת יו"ר ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חבר הכנסת חיים כץ, למיזוג הצעות החוק הבאות: 1.

יריב לוין: הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 25) (מניעת פיטורים מחזוריים) התש"ע – 2009 (פ/1126/18) של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי כנסת.

יריב לוין: 2.

יריב לוין: הצעת חוק פיצויי פיטורים (תיקון מס' 26) (מניעת פיטורים מחזוריים), התש"ע- 2009 (פ/1248/18) של חברי הכנסת שלי יחימוביץ וחיים כץ.

ארבל אסטרחן: מדובר בשתי הצעות חוק שוועדת העבודה הכינה.

ארבל אסטרחן: לקריאה ראשונה הן הוכנו בנוסח זהה.

ארבל אסטרחן: הן אושרו שתיהן בקריאה ראשונה.

ארבל אסטרחן: כעת מבקשת הוועדה להכין אותן יחד לקריאה שנייה ושלישית.

ארבל אסטרחן: מדובר בהצעות לתיקון פיצוי פיטורים שמדברות על הרחבת הזכאות לפיצויי פיטורים במקרים שבהם הופסקו יחסי העבודה בין שתי תקופות העסקה.

ארבל אסטרחן: נדרש אישור ועדת הכנסת אחרי שוועדת העבודה החליטה על כך.

שלמה מולה: אני נמנה על היוזמים של הצעות החוק.

שלמה מולה: דיברנו בדיונים על מיזוג.

שלמה מולה: אין שום סיבה לא למזג.

שלמה מולה: לא צריכה להיות בעיה.

יריב לוין: מי בעד?

יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר 3.

יריב לוין: הצעות לתיקון תקנון הכנסת

יריב לוין: הנושא השלישי הוא הצעות לתיקון תקנון הכנסת.

יריב לוין: אנחנו נחלק את הדיון הזה לשני חלקים.

יריב לוין: החלק הראשון ידון בסעיפים 1-8 שעליהם דנו בישיבה קודמת.

יריב לוין: נשמעו שם הערות.

יריב לוין: אני אבקש מארבל שתאיר את עינינו בשינויים שנעשו בעקבות ההערות שהיו בישיבה הקודמת.

יריב לוין: לאחר שנאשר את הנוסח הזה נעבור ככל שהזמן יאפשר לנו לדון בפרק הסיעות.

ארבל אסטרחן: בסעיף של בחירת יו"ר הכנסת והסגנים דובר בישיבה על כך שאם מובאים כמה סגנים להצבעה במועד אחד תתקיים הצבעה אחת.

ארבל אסטרחן: נדרשה איזו שהיא הבהרה בניסוח.

ארבל אסטרחן: הנוסח שמוצע הוא שהסגנים ייבחרו בהמלצת ועדת הכנסת, וכל עוד לא נבחרה – בהמלצת הוועדה המסדרת, בהתחשב בהרכב הסיעתי של הכנסת ובגודל הסיעות; קיימה הכנסת הצבעה על בחירתם של כמה סגנים באותו מועד, תתקיים הצבעה אחת בלבד.

ארבל אסטרחן: ברור שזה לא מעכב.

נסים זאב: למה זה חשוב?

ארבל אסטרחן: זאת הייתה הצעתו של יו"ר הוועדה.

יריב לוין: הרעיון בכל מהלך של תיקון תקנון הוא לקבע ולכתוב את הדברים כפי שהם נעשים בפועל.

יריב לוין: הנוהג הוא שמקריאים את שמות כל הסגנים ומצביעים בהצבעה אחת.

יריב לוין: יש בזה היגיון משום שזה אמור לשקף מגוון סיעתי רחב.

נסים זאב: ראוי לעשות הצבעה נפרדת.

יריב לוין: אני אומר לך למה לא.

יריב לוין: לא נהגו כך עד היום .

יריב לוין: נדמה לי שבצדק.

יריב לוין: הנשיאות אמורה לשקף איזה שהוא מגוון.

יריב לוין: ברגע שתהיה הצבעה פרטנית, עלולה להיות תוצאה שאחד יאושר ואחד לא יאושר.

יריב לוין: התוצאה הזאת תעוות את הרכב הנשיאות.

יריב לוין: המקום לדון בסוגיה הזאת הוא בוועדת הכנסת.

נסים זאב: נניח מציעים 8 סגנים וסגן אחד לא נראה לי.

נסים זאב: זאת זכותי לתמוך ב-7 ובאחד לא.

יריב לוין: המקום לדון בנושא הזה הוא כאן בוועדת הכנסת.

יריב לוין: הרכב הנשיאות אמור לשקף חתך רחב.

יריב לוין: בתוך החתך הרחב הזה יש אנשים שאתה פחות אוהב ויותר אוהב, פחות מסכים איתם ויותר מסכים איתם.

יריב לוין: נשיאות הכנסת היא רחבה וכוללת מכל הגוונים.

יריב לוין: בהנחה שההצבעות תהיינה שמיות תהיה חשיבות עצומה לסדר שבו מצביעים על אנשים.

יריב לוין: אם ישנו סגן שאמור להיות מסיעת הליכוד ומתברר לי שסיעת ש"ס הצביעה נגדו והוא לא נבחר, בהחלט ייתכן שזה יגרום לכך שאני לאורך כל הדרך ארצה להצביע נגד כדי שלא ייבחרו אחרים משום שאני נשאר בלי ייצוג.

יריב לוין: התוצאה תהיה שמי שיובא להצבעה אחרון יימצא באיזו שהיא עמדת נחיתות משום שכל האחרים אושרו.

יריב לוין: אני חושב שזה לא נכון.

נסים זאב: זה גם בהצעת חוק.

יריב לוין: זה לא אותו דבר בהצעת החוק.

נסים זאב: או שיש קואליציה ויש נאמנות.

יריב לוין: הנשיאות היא לא עניין של קואליציה.

יריב לוין: הנשיאות היא חתך רחב של הסכמות.

יריב לוין: ברגע שיש הסכמות ראוי ונכון להביא אותן כחטיבה אחת.

נסים זאב: חברי הכנסת לא חייבים לקבל את מה שהנשיאות.

נסים זאב: .

יריב לוין: הם יכולים להצביע נגד ההצעה כמקשה אחת.

יריב לוין: ההצעה היא מקשה אחת.

יריב לוין: לא מציעים נשיאות של אנשים פרטניים.

יריב לוין: הנשיאות היא מבנה כולל.

יריב לוין: נדמה לי שזה נעשה כך תמיד.

יריב לוין: כל שבאנו לעשות כאן זה רק לעגן את הקיים.

יריב לוין: אנחנו לא משנים את הסדר הקיים.

יריב לוין: אני חושב שזה נכון.

נסים זאב: לדעתי מן הראוי לשנות.

נסים זאב: לפעמים יש מישהו שאנחנו יודעים שרוב חברי הכנסת לא רוצים אותו.

יריב לוין: הוא לא יאושר כאן בוועדה.

יריב לוין: רוב חברי הכנסת כשיצטרכו להצביע ברמה שמית פרטנית לנציג שייבחר מטעם הסיעות הערביות יתקשו לעשות את זה.

נסים זאב: אין התנגדות לסיעות ערביות, אבל לפעמים יש אחד שלדעתנו גורם נזק.

יריב לוין: בשביל זה יש את ועדת הכנסת שבה יש רוב שמשקף את רוב סיעות הבית.

יריב לוין: המקום לעשות את ההחלפה הזאת הוא כאן.

יריב לוין: שם אתה לא יכול לעשות החלפה.

יריב לוין: שם אתה יכול להצביע בעד ונגד ואם הוא נפל פשוט אין נציג.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) בסעיף 2 זה משהו שהתעורר במהלך הישיבה.

ארבל אסטרחן: רצו לאפשר בחירת סגנים לתקופה מוגבלת מטעמי רוטציה כאשר יש על הדבר הזה החלטות והסכמות מראש.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע הוא כך: יושב ראש הכנסת והסגנים ייבחרו לכל תקופת כהונתה של הכנסת; ואולם רשאית הכנסת לבחור, לפי המלצה כאמור בסעיף קטן (א), סגנים ליושב ראש הכנסת לתקופות כהונה קצרות יותר, ולקבוע את תחילתן ואת סופן.

ארבל אסטרחן: השאלה אם רוצים לאפשר בחירת סגן לכהונה שתחל במועד מאוחר יותר.

יריב לוין: כן.

יריב לוין: הרעיון הוא לאפשר רוטציות.

יריב לוין: הרעיון הוא לאשר אותן מראש.

ארבל אסטרחן: הנוסח מאפשר את זה.

ארבל אסטרחן: זה יוצר מצב שקובעים בתחילת כנסת שאחד מחברי הכנסת ייכנס לכהונה כסגן בעוד שנתיים.

ארבל אסטרחן: יכול להיות שבשנתיים האלו יקרו דברים.

אברהם מיכאלי: זה מה שעשינו בקדנציה הנוכחית.

יריב לוין: אני בעד לאפשר את הבחירה מראש.

איל ינון: הבעיה היחידה היא אם במהלך השנתיים האלו הוא נהייה שר.

יריב לוין: זה פוקע.

אברהם מיכאלי: מה קורה אם הוא לא רוצה להתחלף?

ארבל אסטרחן: כאן ייקבעו מראש שחבר כנסת מסוים נבחר עד יום 31 בדצמבר.

אברהם מיכאלי: ההודעה מגבילה אותו מראש.

יריב לוין: זה דבר שנעשה ברשויות מקומיות במינוי סגנים.

יריב לוין: אברהם מיכאלי במינוי סגנים יש בעיה כי אתה לא יכול להחליף סגן בשכר.

יריב לוין: אתה יכול לאשר תקופת כהונה מראש.

יריב לוין: ההסדר הזה אושר על ידי פסיקה של בתי משפט.

יריב לוין: בעבודתי כעו"ד הייתי שותף לניסוח של הסכמים קואליציוניים שאושרו מראש במליאת המועצה.

ארבל אסטרחן: יכול להיות מצב שאומרים שחבר כנסת יתחיל להיות סגן בעוד שנתיים ומוגש נגדו במהלך השנתיים כתב אישום.

יריב לוין: חלים אז כל הכללים לגביו.

ארבל אסטרחן: אם היו בוחרים בעוד שנתיים הייתה יכולה ועדת הכנסת לקבוע.

יריב לוין: תחול עליו ההשעיה.

אברהם מיכאלי: מה ההבדל בינו ובין ח"כ רגיל?

ארבל אסטרחן: כשח"כ רגיל בא לבחירה בתחילת כנסת או במהלך הכנסת רשאית ועדת הכנסת להגיד שבגלל שהוגש נגדו כתב אישום או מתקיימים נגדו הליכים לא מוכנים שהוא ייבחר.

ארבל אסטרחן: כאן הוא נבחר כשאין נגדו כתב אישום.

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת לא קבעה שום סייגים לכהונה שלו.

יריב לוין: אנחנו צריכים להסתכל עליו ביום כניסתו לתפקיד.

יריב לוין: אז יחולו עליו הכללים שחלים על אדם מכהן.

ארבל אסטרחן: תשעה אותו מכהונה כשהוא לא מכהן?

יריב לוין: כן.

יריב לוין: ברור לגמרי שביום שהוא נכנס לתפקידו חלים עליו כל הכללים שחלים על בן אדם שמכהן בתפקיד והוגש נגדו כתב אישום.

אברהם מיכאלי: מה קורה כשקובעים בהודעה מראש שפלוני הולך להיות בעוד שנתיים סגן ומסיבה כזאת או אחרת הוא לא יכול להיות סגן?

אברהם מיכאלי: האם ההודעה נותנת לקודם להמשיך הלאה?

יריב לוין: לא.

יריב לוין: הקודם מסיים.

יריב לוין: גם ההוראה ביחס לסגנים איננה מחייבת תקן מלא כל הזמן.

נסים זאב: למה לא לקבוע שהסיעה שאליה הוא שייך.

נסים זאב: .?

יריב לוין: אתה לא יכול.

יריב לוין: אתה לא יודע אם הסיעה תתפלג.

יריב לוין: לא צריך לסבך את החיים יותר מידי.

נסים זאב: בכל מקרה יהיה דיון מחדש.

ארבל אסטרחן: ברור שמי שנבחר בתחילת כנסת להיות סגן בעוד שנתיים לא מתחיל לקבל משכורת של סגן.

יריב לוין: ברור לגמרי.

ארבל אסטרחן: אני לא חושבת שברור שניתן להשעות אותו.

יריב לוין: את תשעי אותו ביום שהוא נכנס לתפקידו, לא מראש.

אברהם מיכאלי: מתייחסים לסטטוס החדש.

אברהם מיכאלי: מי יהיה המחליף שלו במידה והוא מושעה?

אברהם מיכאלי: נצטרך לדון בזה בבוא היום.

יריב לוין: אם הכל טוב ויפה, עברו שנתיים והאיש נכנס לתפקידו אין בעיה, אבל אם התעוררה בעיה בגלל שהוא הפך לשר או שקרו לו דברים רעים בדרך, יהיה צריך לבוא כעבור שנתיים ולבחור מישהו.

יריב לוין: יכול להיות שיחליטו להשאיר את זה שהיה ברוטציה ויכול להיות שיחליטו לבחור מישהו חדש.

יריב לוין: גם כשאתה בוחר היום מישהו אין שום ביטחון שלא יקרה משהו מחר שישנה את המצב.

ארבל אסטרחן: בסעיף קטן (ה) יש תיקון בעקבות הערה של סגן המזכיר.

ארבל אסטרחן: יש הוראה שכאשר מושעה סגן ליו"ר הכנסת רשאית הכנסת לבחור חבר כנסת במקומו.

ארבל אסטרחן: קודם כתבנו לתקופת ההשעיה.

ארבל אסטרחן: נאזם סבר שזה לא מספיק ברור שברגע שנפסקת ההשעיה פוקעת כהונתו של מי שנכנס לכהן, לכן הוספנו ועל אף האמור ברישה של סעיף קטן (ג), הוא יכהן כסגן ליושב-ראש בתקופת ההשעיה בלבד.

ארבל אסטרחן: סעיף 3 זה הסעיף שמדבר על הסייגים לבחירת היו"ר או הסגנים.

ארבל אסטרחן: הוא נותן סמכות לוועדת הכנסת לקבוע שחבר כנסת לא ייבחר לתפקיד.

ארבל אסטרחן: לא היה כתוב בתקנון מי יכול ליזום את ההליך, מי יכול לפנות לוועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן זה שוועדת הכנסת תוכל לקבוע את זה רק לפי הצעה שהיא קיבלה מוועדת האתיקה.

ארבל אסטרחן: קודם המועמדות תיבחן בוועדת האתיקה, רק לאחר מכן בוועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: במקביל מוצע למחוק את מה שהיה סעיף קטן (ג) שקיים היום בתקנון ומאפשר לחבר הכנסת לבקש שהדיון בעניין הסייגים לכהונתו יתקיים בוועדת האתיקה.

אברהם מיכאלי: מה היה עד עכשיו?

ארבל אסטרחן: זה היה בוועדת הכנסת, אבל חבר הכנסת היה יכול לבקש שהדיון יהיה בוועדת האתיקה.

אברהם מיכאלי: אוטומטית לא היה מצב שוועדת הכנסת דנה בלי ועדת האתיקה.

ארבל אסטרחן: זה היה.

ארבל אסטרחן: אני רואה שבסעיף קטן (ב) הגבילו את הדיון בוועדת הכנסת לשבוע.

ארבל אסטרחן: כתוב שהליכי הדיון בוועדת הכנסת יסתיימו בתוך שבוע.

ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיד שגם בוועדת האתיקה.

יריב לוין: כן.

ארבל אסטרחן: ניתן שבוע לכל אחת?

יריב לוין: כן.

ארבל אסטרחן: עכשיו יהיה שוועדת האתיקה תדון ראשונה.

ארבל אסטרחן: רק אם היא תציע לוועדת הכנסת ועדת הכנסת תדון ותוכל לקבוע שאדם לא ייבחר לתפקיד של יו"ר או סגן יו"ר.

יריב לוין: אני חושב שבמקרה הזה לקיים את הדיון בוועדת האתיקה בדלתיים סגורות זה כיוון נכון.

יריב לוין: צריך שבוע לכל אחת מהן.

ארבל אסטרחן: בעמוד 4 יש תיקון בעקבות הערה של חבר הכנסת אורלב מהישיבה הקודמת כך שכאשר חבר כנסת מחליט לערער על החלטת ועדת הכנסת בפני המליאה הוא יוכל להניח מסמכים הנוגעים לערעור על שולחן הכנסת.

ארבל אסטרחן: בחוק הכנסת כתוב לנו כבר שהכנסת יכולה ברוב חבריה להשעות יו"ר או סגן יו"ר אם נמסר עותק של כתב אישום נגדו או מתקיימים נגדו הליכים פליליים.

ארבל אסטרחן: קודם הוצע לכתוב את זה בתקנון, אבל אז ראינו שאין צורך לחזור ולכן מוצע בתקנון לקבוע שאם הוא הושעה או שנקבעו סייגים לכהונה לפי סעיף 7 לחוק הכנסת, ההשעיה תסתיים ויבוטלו הסייגים עם מתן פסק דין סופי המזכה אותו או שאינו קובע שיש עם העבירה קלון.

ארבל אסטרחן: אם יש פסק דין סופי שקובע שיש קלון, חבר הכנסת מפסיק לכהן כחבר כנסת.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה אחר, בין אם זיכוי ובין אם זאת הרשעה ללא קלון, נפסקת ההשעיה בעת מתן פסק הדין.

ארבל אסטרחן: אם נקבע שיש לו חסינות ולכן לא התקיים הליך פלילי, נפסקת ההשעיה עם תום תקופת כהונתה של הכנסת והכל אם לא קבעה הכנסת לפי הצעת ועדת הכנסת תקופה קצרה יותר להשעיה או לסייגים.

ארבל אסטרחן: לא כתוב היום מי יכול ליזום הליך של השעיה.

ארבל אסטרחן: כתוב בחוק שמי שמחליט על זה זו הכנסת לפי הצעה של ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: בשני המקרים זה ברוב חבריה, זאת אומרת גם בכנסת וגם בוועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: אברהם מיכאלי?

ארבל אסטרחן: מתי יש זמן?

ארבל אסטרחן: האם לפני ההשעיה הראשונה או שאחרי מתן פסק הדין?

ארבל אסטרחן: כאשר מוגש כתב אישום ומתחיל הליך פלילי נגד יו"ר כנסת או סגן יו"ר כנסת הכנסת יכולה לפי הצעת ועדת הכנסת להשעות אותו.

ארבל אסטרחן: כתוב שזה הכנסת.

ארבל אסטרחן: השאלה אם אנחנו רוצים להגדיר מי יכול ליזום תהליך, מי הוא זה שיכול לפנות לוועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: האם כל אדם, ארגון, חבר כנסת או קבוצה של חברי כנסת?

אברהם מיכאלי: אני חושב שזה צריך להיות מנגנון של הכנסת ולא כל מיני ארגונים שינהלו פה את הבית.

אברהם מיכאלי: ועדת האתיקה זה הכי הגיוני.

יריב לוין: על פי המצב הקיים כולם יכולים ליזום.

יריב לוין: העמדת הנושא לדיון היא בהחלטה של יושב-ראש ועדת האתיקה.

יריב לוין: אתה לא יכול לכפות על היושב-ראש להביא את זה לדיון.

יריב לוין: נניח שקיבל יושב-ראש ועדת האתיקה מכתב מארגון כזה או אחר.

יריב לוין: השאלה היא שאלה עובדתית של הנתונים.

יריב לוין: אם מישהו יכתוב שהוא לא רוצה שפלוני יהיה יו"ר כי יש לו דעות חשוכות, אז הוא ישים את המכתב במגירה ולא יעשה איתו כלום.

יריב לוין: אם הוא יקבל מכתב שאומר שהאדם הורשע בגניבה ולא אמר שום דבר, אז מן הסתם נצטרך לקיים דיון ולבדוק את העניין.

יריב לוין: אני לא רואה צורך להיכנס לזה.

אברהם מיכאלי: איך בהיסטוריה של הכנסת זה היה?

אברהם מיכאלי: הייתה פנייה על השעיה?

ארבל אסטרחן: לא.

ארבל אסטרחן: כל התיקונים האלה הם מלפני עשור.

יריב לוין: אם מישהו יביא לי מידע על מישהו שגנב חובתי תהיה ליזום דיון.

יריב לוין: במקרה שמישהו יכתוב שהוא לא אוהב מישהו יהיו אנשים שיפעילו את שיקול הדעת ולא יעשו עם זה כלום.

יריב לוין: נראה לי יותר הגיוני להשאיר את זה ככה.

ארבל אסטרחן: סעיף 7 לחוק הכנסת הוא זה שאומר שהכנסת רשאית להשעות.

אברהם מיכאלי: על פי מה?

ארבל אסטרחן: הוא קובע שאפשר להשעות אם היועץ המשפטי לממשלה הגיש עותק של כתב אישום נגד חבר כנסת, או שמתקיימים נגדו הליכים פליליים.

ארבל אסטרחן: סעיף 6(ג) הוא סעיף שדומה למה שקיים היום.

ארבל אסטרחן: יושב ראש הכנסת לא יהיה חבר בוועדה מוועדות הכנסת, פרט לוועדת הפירושים, ואולם רשאי הוא להשתתף בדיוני כל אחת מוועדות הכנסת.

אברהם מיכאלי: למה צריך לכתוב את זה?

יריב לוין: כשיהיה הסעיף שדן בחברי הכנסת וייקבע שהם רשאים להשתתף בכל הוועדות זה יהיה פרט לוועדת חוץ וביטחון ששם הם מוגבלים.

יריב לוין: כדאי לקבוע פוזיטיבית שהיו"ר לא מוגבל.

יריב לוין: את ועדת הפירושים הייתי משאיר כי אחרת תהיה הוראה סותרת.

אברהם מיכאלי: ליו"ר הכנסת יש הגבלה כלשהי באחת מהוועדות החשאיות?

ארבל אסטרחן: הוא רשאי להשתתף אבל לא כחבר.

ארבל אסטרחן: היום בתקנון כתוב שהיו"ר והסגנים רשאים להשתתף בדיוני ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: בסעיף קטן (ה) היה שינוי לשוני שהבהיר שלסגן יו"ר הכנסת יהיו את כל החובות והסמכויות הנתונות ליו"ר הכנסת רק כאשר הוא ממלא את מקום היו"ר או כאשר הואצלו לו סמכויות, לא בכל מקרה שהוא סגן.

יריב לוין: לגבי סעיף 7 יש אפשרות לשלב בשלב הזה את שני הדברים בתוך הסעיפים הרלוונטיים.

יריב לוין: אחר כך אם תהיה אסופה של נושאים שצריכים להתפרסם ברשומות נרכז אותם יחד.

ארבל אסטרחן: זה בתוך הפרק.

יריב לוין: זה נראה תלוש, זה נראה לא במקום.

ארבל אסטרחן: צריך לשים את זה בסוף התקנון.

יריב לוין: אני מדבר על סעיף של פרסום ברשומות.

יריב לוין: או שזה צריך להיות משולב בתוך הסעיף, או שצריך שייכתב באופן מפורש שזה חל.

יריב לוין: אחר כך כשנעשה את השינוי אולי נשים את זה בסוף.

יריב לוין: זה נראה תלוש מהמציאות.

ארבל אסטרחן: 2 לא נמצא פה, הוא רק מכוח חוק היסוד.

יריב לוין: לשים את זה כ-7 במקום סעיף פרסום ברשומות.

יריב לוין: .

ארבל אסטרחן: מדובר בעניינים שקשורים ליו"ר ולסגנים.

ארבל אסטרחן: אולי לא לקרוא לזה פרסום ברשומות, אלא פרסום ברשומות בעניין יו"ר הכנסת והסגנים.

יריב לוין: משהו כזה.

ארבל אסטרחן: כותרת השוליים תהיה פרסום ברשומות בעניין היו"ר והסגנים ליו"ר.

יריב לוין: ב-7 נצטרך לתקן את משפט הפתיחה.

ארבל אסטרחן: גם שם נוסיף שמדובר בעניינים שקשורים ליו"ר ולסגנים.

יריב לוין: אני רוצה להציע לאשר את סעיפים 1-7 המונחים בפנינו - הם יבואו במקום סעיפים 1-8 לתקנון הקיים - על-פי הנוסח שבפנינו בתוספת התיקונים שהוזכרו כאן במהלך הישיבה.

יריב לוין: מי בעד?

יריב לוין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הסעיפים אושרו ויונחו על שולחן הכנסת כדי להחליף את סעיפים 1-8 בתקנון הקיים.

יריב לוין: אנחנו עוברים לסעיפים שמחליפים את סעיפים 18 עד 23 וכן סעיף 72א לתקנון.

ארבל אסטרחן: הסעיפים 9-17 מדברים על ועדות הכנסת.

ארבל אסטרחן: הוועדה בראשות רשף חן חשבה לעשות איזה שהוא סדר בפרקים של התקנון ולאחד עניינים שהיום מצויים בפרקים שונים, בין היתר היא חשבה את סעיפים 9-17 להעביר לפרק הוועדות שנמצא מאוחר יותר בתקנון.

ארבל אסטרחן: כעת מונח על השולחן הפרק שאחרי סעיפים 9-17, פרק שמתחיל מסעיף 18.

ארבל אסטרחן: הייתי מציעה שהוועדה תאשר את הפרק הזה ומיד אחריו תאשר את סעיפים 9-17 למרות שהם הוזזו למקום אחר, או שרק תאשר את הזזתם בשביל שבתקנון החדש שאנחנו עובדים עליו נוכל להתקדם בקצב רציף של מספרים.

ארבל אסטרחן: אפשר כרגע לדון בפרק הזה.

יריב לוין: יש לנו אישור להזיז את המספרים?

ארבל אסטרחן: עדיין לא.

יריב לוין: אנא, תשיגי לנו אישור, זה הכי הגיוני.

ארבל אסטרחן: אני עובדת על זה.

יריב לוין: אני גם לא בעד לקשור, כי ככל שאנחנו קושרים יותר נושאים מספיק שיש התנגדות למישהו לנושא אחד וכל העסק נתקע.

יריב לוין: יותר נכון לפרק את זה לגורמים.

ארבל אסטרחן: בפרק שמוצע כאן כמו בפרק הראשון אין שינויים מאוד גדולים.

ארבל אסטרחן: כרגע הם ממוספרים ממספר אחד, כמובן שאחר כך זה ישתלב.

ארבל אסטרחן: היום סעיף 18 מדבר רק על שם הסיעות.

ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף סעיף קטן שיסביר מה היא סיעה: רשימת מועמדים שמתוכה נבחרו חברים לכנסת היא סיעה בכנסת, ומספר חברי הסיעה הוא כמספר המועמדים שנבחרו.

יריב לוין: נדמה לי שישנה אפשרות שרשימת המועמדים תורכב מלכתחילה מאגד של סיעות.

יריב לוין: הן יכולות להודיע שיראו אותן כסיעות נפרדות בתוך הכנסת.

ארבל אסטרחן: רק לעניין חוק המימון.

אייל יינון: המציאות הזאת קיימת לעניין המימון.

ארבל אסטרחן: בסעיף 12 לחוק המימון נאמר שזה לעניין זה בלבד.

ארבל אסטרחן: רשימה יכולה להיות מורכבת מכמה מפלגות.

יריב לוין: זה גם לעניין פיצול והתפלגות.

יריב לוין: אגד כזה לא מחויב בכל הכללים שישנם.

ארבל אסטרחן: רשימת מועמדים יכולה להיות מוגשת על ידי מפלגה אחת ועל ידי כמה מפלגות.

ארבל אסטרחן: יש לזה את משמעות המימון וההתפלגות.

ארבל אסטרחן: ברגע שהן נבחרות לכנסת נהיית סיעה אחת בכנסת.

ארבל אסטרחן: הסיעה הזאת יכולה להודיע שהיא מבקשת שיראו אותה כסיעות נפרדות לעניין המימון בלבד .

ארבל אסטרחן: הן אפילו קצת מרוויחות מזה כי לכל אחת יש פלוס יחידה.

ארבל אסטרחן: הוראה אחרת בחוק הכנסת אומרת שאם המפלגות הודיעו בעת הגשת רשימות המועמדים שהן מבקשות לשמור לעצמן את הזכות להתפלג בעתיד ומציינות לגבי כל חבר כנסת לאיזה מפלגה הוא שייך, הן יוכלו להתפלג אבל עדיין הן סיעה אחת.

ארבל אסטרחן: אם רוצים לעשות התפלגות לפי שליש, אז השליש הוא מהסיעה כולה.

ארבל אסטרחן: ההגדרה הזאת לקוחה מסעיף 25 לחוק הבחירות.

ארבל אסטרחן: המקום היחיד שכתוב בו מה היא סיעה זה בחוק הבחירות.

ארבל אסטרחן: נעזרתי בהגדרה שלו.

ארבל אסטרחן: ההגדרה אומרת כך: לעניין הקמת הוועדה המרכזית יראו רשימת מועמדים שמתוכה נבחרו מועמדים לכנסת כסיעה; מספר חברי הכנסת כמספר המועמדים שנבחרו; בא כוחה של רשימת המועמדים יהיה בא כוחה של הסיעה.

ארבל אסטרחן: חשבתי שנכון להבהיר מה היא סיעה לפני שמדברים על יתר הפרטים.

ארבל אסטרחן: במקרים האחרים כתובות במפורש ההוראות האחרות של ההתפלגות ושל המימון.

ארבל אסטרחן: סעיף (ב) קצת שונה.

ארבל אסטרחן: שמה של סיעה יהא ככינויה של רשימת המועמדים שמתוכה נבחרו חברי הסיעה לכנסת, אולם רשאית הסיעה להודיע ליושב ראש הכנסת, בתוך 15 ימים מיום כינוס הכנסת, כי שם הסיעה יכלול חלק מהכינוי בלבד.

ארבל אסטרחן: ההצעה הזאת נובעת מכך שלפעמים הכינוי כולל דוגמה כמו הליכוד אח"י בהנהגת בנימין נתניהו לראשות הממשלה.

ארבל אסטרחן: יכולה הסיעה לבקש שיקראו לה סיעת הליכוד.

אייל יינון: זה מה שבפועל קורה.

ארבל אסטרחן: כשאני צריכה לפרסם ברשומות הודעה על שינוי בא כוח אני משתמשת במינוח המלא.

ארבל אסטרחן: היום כתוב שכל סיעה רשאית לתת לעצמה את השם בו היא השתמשה בבחירות בכנסת.

יריב לוין: היית כותבת חלק מהכינוי ללא תוספות?

ארבל אסטרחן: אם זה חלק מהכינוי אז ברור.

ארבל אסטרחן: סעיף קטן (ג) בא לטפל במצב שבו סיעה מתפלגת לשתי סיעות.

ארבל אסטרחן: התפלגה סיעה לפי סעיף 59 לחוק הכנסת, תקבע ועדת הכנסת את שם הסיעות החדשות; הסיעה החדשה אשר בה רוב חברי הסיעה שהתפלגה, רשאית להמשיך לשאת את שם הסיעה;

ארבל אסטרחן: היום כתוב שבמקרה של התפלגות הסיעה לאחר הבחירות, רשאית הסיעה שבה נשארו רוב החברים שנבחרו לפי רשימת המועמדים לתת לעצמה את השם בו השתמשה בבחירות; כל שם אחר טעון אישור ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: יכול להיות שרוב יוזם את הפילוג, מתפלג ועדיין ממשיך לשאת את שם הסיעה למרות שהוא צריך להקים מפלגה חדשה כי הוא עזב.

ארבל אסטרחן: את שם הסיעה הוא יכול להמשיך לשאת.

ארבל אסטרחן: אני לא בטוחה שזה הסדר נכון.

יריב לוין: גם אני לא חושב.

יריב לוין: כאשר ישנה התפלגות מישהו צריך להביא את בקשת הפילוג.

ארבל אסטרחן: לפעמים הוא בהסכמה מטעם כל הסיעה, לפעמים זה חלק מסיעה.

יריב לוין: יש 3 מצבים ששניים צריכים הסדר דומה והשלישי בעייתי יותר.

יריב לוין: אם הפילוג מתבצע כאשר הרוב נשאר בסיעה הקיימת אין בעיה.

יריב לוין: אם המצב הוא שזה נעשה בהסכמה תוך שמודיעים מי הפלג שרוצה לשמור על השם הקיים זה גם לא בעייתי.

יריב לוין: הבעיה היא במקום שהמתפלגים הם הרוב והם רוצים לקחת איתם את השם.

יריב לוין: פה זה סיפור בעייתי.

יריב לוין: פה צריך להכפיף את ההכרעה שתתקבל במישור של המפלגה.

יריב לוין: עלול להיווצר מצב אבסורדי שבסוף יקבעו שהמפלגה נשארת בידי המיעוט מאיזו שהיא סיבה כי המוסד המרכזי של המפלגה החליט שהוא עומד עם העמדה של המיעוט.

ארבל אסטרחן: בהתפלגות של קדימה היו 14 מתוך 40.

ארבל אסטרחן: אם היו 21 מתוך 40 הם היו יכולים להיקרא סיעת הליכוד למרות שהם לא מייצגים את מפלגת הליכוד.

יריב לוין: זה מצב בלתי אפשרי.

יריב לוין: אי אפשר לעשות את זה.

יריב לוין: המקום היחיד שבו הייתי בא ואומר להשאיר את שם הסיעה כפי שהוא זה במצב שיש הסכמה, או בסיטואציה שבה הרוב נשאר בסיעה ורק המיעוט התפלג.

יריב לוין: גם זה אולי לא נכון, כי יכול להיות שהמיעוט התפלג על פי החלטה של המוסדות המרכזיים של המפלגה.

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת לא מתכתבת עם מפלגות.

ארבל אסטרחן: באים אליה לפחות שליש מחברי סיעה ואומרים שהם מתפלגים.

ארבל אסטרחן: אנחנו לא בודקים מי זה מוסדות המפלגה.

ארבל אסטרחן: אותו חלק שיתפלג ויקים מפלגה יקבל מימון.

ארבל אסטרחן: עכשיו מדברים על השם.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה ועדת הכנסת קובעת את השם.

אייל יינון: פה נתת כללי אצבע לוועדת הכנסת שחייבת לפעול לפיהם.

אייל יינון: צריך להשאיר את זה לשיקול דעת ועדת הכנסת.

אייל יינון: יש סכנה שבגלל שהוועדה פוליטית יקבלו החלטות.

אייל יינון: .

ארבל אסטרחן: החלק שיזם את הפילוג לא יוכל להמשיך לשאת אלא אם רוב הסיעה הסכימה.

יריב לוין: זה יוצר התנגשות עם המוסדות המפלגתיים.

יריב לוין: זה לא כל כך פשוט.

אייל יינון: זה המצב היום.

יריב לוין: הלכה היום סיעת קדימה והתפלגה לשניים.

יריב לוין: מה ההשפעה של זה על המפלגה?

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת צריכה לקבוע לגבי כל סיעה איזו מפלגה היא מייצגת.

ארבל אסטרחן: אנחנו תמיד ראינו את זה כך.

ארבל אסטרחן: בדרך כלל בא מיעוט ועוזב.

ארבל אסטרחן: כאשר שינוי רצו להיפרד מפריצקי לשלום, אז הסיעה בהסכמה התפלגה לשתי סיעות.

ארבל אסטרחן: סיעת שינוי נשארה סיעת שינוי, הוא היה סיעת יחיד שהקים לעצמו מפלגה.

ארבל אסטרחן: המקרים הנפוצים יותר זה שבא שליש שאינו רוב ומבקש מוועדת הכנסת להתפלג.

ארבל אסטרחן: אז הוא צריך להקים מפלגה או למצוא מפלגת מדף ולבקש מוועדת הכנסת להכיר בסיעה שלו כמייצגת את המפלגה כדי שהוא יוכל להתחיל לקבל כסף.

יריב לוין: זה מצב שהוא יחסית פשוט, כי אז למפלגה החדשה יש שם חדש, היא לא יכולה לשמור על השם הקיים.

יריב לוין: הבעיה מתעוררת כשהם אומרים שהם הרוב והם רוצים לאמץ את השם הקיים.

יריב לוין: זה הליך שמותר להם לעשות על פי חוק.

ארבל אסטרחן: הם יהיו סיעת הליכוד למרות שם לא ייצגו את מפלגת הליכוד.

יריב לוין: מתי נוצר המצב הזה?

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת היא זו שקובעת איזו סיעה מייצגת איזו מפלגה.

יריב לוין: מי קובע למי יש את הזכויות, או במקרה של מפלגת העבודה לקחת על עצמו את 100 מיליון השקל גירעון שיש להם?

יריב לוין: קובע את זה בית משפט?

ארבל אסטרחן: מי שעוזב הוא זה שעוזב.

יריב לוין: השאלה אם הוא עוזב את המפלגה או עוזב רק את הסיעה.

ארבל אסטרחן: יש הוראות שאותו חלק שהתפלג חייב להשתתף בתשלום החובות.

ארבל אסטרחן: אי אפשר לקחת חברי כנסת שלא יזמו שום עזיבה ולומר להם לחפש מפלגה ולחפש שם.

יריב לוין: יכולה להיות קביעה של בית משפט.

יריב לוין: מי הגורם שמכריע ביניהם בסכסוך על המפלגה?

ארבל אסטרחן: אני לא יודעת אם יכול להיווצר סכסוך על המפלגה.

אייל יינון: יכול להיווצר, כי יכולה להיות סתירה בין החלטת המוסדות המפלגתיים.

ארבל אסטרחן: הם לא צריכים לפעול לפי החלטת המוסדות.

אייל יינון: המוסדות המפלגתיים מחייבים את המפלגה לפי תקנונה הפנימי של המפלגה.

ארבל אסטרחן: תתאר לי סיטואציה.

אייל יינון: יכולה להיות סיטואציה שבה הליכוד מתפצל והרוב שיוזם את הפילוג רוצה לקחת איתו את השם.

ארבל אסטרחן: הרוב אומר שהוא רוצה להקים סיעה חדשה שתיקרא סיעת הליכוד.

ארבל אסטרחן: כרגע זה מתאפשר.

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת מאשרת את הסיעה החדשה שנקראת ליכוד.

ארבל אסטרחן: הסיעה שנשארה צריכה למצוא לה שם.

אייל יינון: אז מתכנס מרכז הליכוד וקובע שהליכוד כמפלגה הולך עם אותו מיעוט שנשאר נאמן אידיאולוגית למצע של הליכוד.

ארבל אסטרחן: מי שקובע איזו סיעה מייצגת מפלגה זו רק ועדת הכנסת.

אייל יינון: מי שקובע לגבי המפלגה עצמה זה התקנון שלה שקובע שהמרכז או הוועידה הם אלה שקובעים לגביה.

ארבל אסטרחן: הכנסת צריכה לדעת למי להעביר כל חודש כסף עבור חברי הסיעה.

אייל יינון: מה שיקרה זה שוועדת הליכוד תחליט שפלג X, שהוא הפלג הקטן יותר, הוא הליכוד.

ארבל אסטרחן: זה המצב.

אייל יינון: הכנסת תכיר בסיעת הרוב שהתפלגה כסיעת הליכוד ותעביר את הכסף לשם.

ארבל אסטרחן: בדיוק הפוך.

ארבל אסטרחן: אתה אומר שהרוב שמתפלג נשאר עם השם.

ארבל אסטרחן: מדובר בסיעה שהתפלגה, היא לא מייצגת שום מפלגה בכנסת.

אייל יינון: ועדת הכנסת צריכה לקבוע שהוא מייצג את הליכוד.

ארבל אסטרחן: ואז מה?

ארבל אסטרחן: נשארים חברי כנסת שלא יזמו שום פילוג ופתאום הם לא מייצגים מפלגה?

יריב לוין: מה אם זה הפוך במובן זה שהמוסדות המפלגתיים יחליטו שהם הולכים עם הרוב?

ארבל אסטרחן: הם יפנו לוועדת הכנסת.

יריב לוין: בואו נניח שהליכוד הוא מפלגה עשירה שיש בקופתה 10 מיליון שקל ויש סכסוך סביב שאלת הבעלים של הליכוד, הזכויות במצודת זאב, המותג הזה.

ארבל אסטרחן: אנחנו אומרים לחלק שהתפלג שאם הם רוצים מימון שוטף הם צריכים למצוא מפלגה.

יריב לוין: תעזבי את ועדת הכנסת והמימון.

ארבל אסטרחן: המפלגה היא אישיות משפטית, היא לא קשורה להתפלגויות.

יריב לוין: היא קשורה, כי הסיעות מייצרות מפלגות.

יריב לוין: לא יכולה להיות סיעה שאיננה מייצגת מפלגה.

ארבל אסטרחן: המפלגה היא האישיות המשפטית.

יריב לוין: יש היום שתי סיעות שהתפלגו.

יריב לוין: שתיהן רוצות להגיד שהן מפלגת הליכוד האמיתית.

יריב לוין: מה, הן ינהלו ביניהן הליך בבית משפט כדי לזכות בהכרה לגבי השאלה מי הבעלים של מפלגת הליכוד?

ארבל אסטרחן: סיעה היא לא הבעלים של מפלגה.

יריב לוין: הם שלוחיה של מפלגת הליכוד.

ארבל אסטרחן: יש הוראה בחוק המימון בהגדרה של סיעה: מפלגה שוועדת הכנסת הכירה בנציגה ובנציגיה בכנסת כסיעה.

יריב לוין: יש קשר בל יינתק בין הסיעה למפלגה.

יריב לוין: לא יכולה להיות סיעה שאיננה מייצגת מפלגה.

ארבל אסטרחן: בוודאי שיכולה להיות.

ארבל אסטרחן: אם סיעה מתפלגת היא לא מייצגת מפלגה.

יריב לוין: יש היום שני פלגים בסיעה מסוימת שייצגה מפלגה מסוימת שהלכה לבחירות.

יריב לוין: שני הפלגים באים ואומרים שהם מיצגיה של המפלגה, שהם שייכים למפלגה ושותפים ביחד עם כל פעיליה לנכסיה, לשם שלה ולכל מה שיש.

יריב לוין: אין הליך בחוק שמגדיר את זה?

ארבל אסטרחן: אין הליך בחוק.

ארבל אסטרחן: יש מי שמוסמך לקבוע את זה.

ארבל אסטרחן: זאת ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: יש פה בלבול בין הסיעה למפלגה.

ארבל אסטרחן: המפלגה היא אישיות משפטית בפני עצמה.

ארבל אסטרחן: היו חברי כנסת מ"עם אחד" שעברו פרסונאלית למפלגת העבודה.

ארבל אסטרחן: מפלגת "עם אחד" חדלה להיות מיוצגת בכנסת.

ארבל אסטרחן: זה יכול לקרות.

ארבל אסטרחן: עד היום ראינו את החלק שיוזם את ההתפלגות, את זה שצריך לחפש לעצמו מפלגה.

ארבל אסטרחן: הוא יכול לחשוב אם להקים מפלגה או לא להקים מפלגה.

ארבל אסטרחן: חברי הסיעה שלא יזמו את ההתפלגות הם אלה שממשיכים לייצג את המפלגה שמטעמה הם נבחרו.

ארבל אסטרחן: הם גם ימשיכו לקבל את המימון עבור אותה מפלגה.

ארבל אסטרחן: לפי זה עלול להיות מצב שתהיה סיעת הליכוד וסיעה אחרת עם שם אחר שתייצג את מפלגת הליכוד ותקבל את מימון המפלגות עבור מפלגת הליכוד.

יריב לוין: זה מצב שאסור לייצר אותו.

יריב לוין: זה מצב נורא.

ארבל אסטרחן: יש משהו לא הוגן בכך שלח"כים שלא יזמו שום התפלגות ושום דבר אומרים למצוא שם.

יריב לוין: ההוגן ולא הוגן פה זאת שאלה של רקע ושאלה של הרבה מאוד דברים.

יריב לוין: זה סיפור לא כל כך פשוט.

אייל יינון: היום הלא הוגן יכול להיות הפוך, שקבוצה שולית.

אייל יינון: .

יריב לוין: השאלה איך אנחנו יוצרים את הקורולציה הזאת.

יריב לוין: האם השם של הליכוד הוא זכות של הסיעה, האם הוא זכות של המפלגה?

אייל יינון: יש את המותג בכנסת ואת המותג הציבורי.

אייל יינון: אין קשר במצב הקיים בין שניהם.

אייל יינון: זה דבר שצריך לחשוב עליו.

אייל יינון: צריך לעשות על זה דיון נוסף.

ארבל אסטרחן: בזמנו שאלו אותי בדברים האלה.

יריב לוין: יכולה לבוא מפלגה חדשה, סיעה כזאת שהתפלגה ולהגיד שהיא רוצה לקרוא לעצמה מפלגת המרכז.

יריב לוין: זאת מפלגה רשומה.

ארבל אסטרחן: יכול להיות שוועדת הכנסת לא תאשר.

ארבל אסטרחן: היא תגיד שיש פה חשש להטעיה.

יריב לוין: חייב להיות איזה שהוא לינקז' בין מה שקורה ברשם המפלגות למה שקורה פה.

יריב לוין: זה לא יכול להתנהל בשני עולמות מקבילים.

יריב לוין: זה דבר שצריך למצוא לו פתרון.

ארבל אסטרחן: כאשר רוצים לדעת מי זה הרוב, אז כתוב שאם הסיעה התפלגה לסיעות שוות בגודלן, רואים לעניין זה, את הסיעה החדשה שמעה נמנה חבר הכנסת שעמד בראש רשימת המועמדים לכנסת, כגדולה יותר, ואם חדל לכהן כחבר הכנסת או שחדל להימנות על הסיעה שהתפלגה – הבא אחריו באותה רשימת המועמדים.

ארבל אסטרחן: יש סעיף חדש על רשימת הסיעות.

ארבל אסטרחן: זה משהו שקורה בפועל אבל לא מעוגן בתקנון.

ארבל אסטרחן: מזכיר הכנסת יערוך רשימה של סיעות הכנסת, בסדר יורד לפי מספר החברים בכל סיעה; סדרן של סיעות שבהן מספר החברים שווה ייקבע (1) בין סיעות שהשתתפו בחלוקת המנדטים לאותה הכנסת - לפי מספר הקולות שקיבלה כל סיעה בבחירות; (2) בין סיעות שאחת מהן לפחות הוקמה כסיעה חדשה באותה הכנסת בשל התפלגות או מיזוג סיעות - לפי המספר הממוצע של קולות שקיבל בבחירות כל חבר מחברי כל אחת מהסיעות;

יריב לוין: אני בעד לעשות את החיים הרבה יותר קלים.

יריב לוין: אם יש מיזוג או פילוג בסיטואציה הזאת כשיש מספר חברים שווה, רואים אוטומטית את המתמזג או המתפלג כקטן יותר.

יריב לוין: בשביל מה כל התחשיבים האלה?

יריב לוין: למה להתחיל לעשות מכפלה של הקולות?

יריב לוין: בשביל מה לשבור את הראש עם כל הנוסחאות האלו?

יריב לוין: אני חושב שזה יותר נכון מאשר להיכנס לכל החישובים, כי החישובים מבוססים על ייחוס שאתה עושה בדיעבד.

יריב לוין: זה נראה לי לא במקום.

רונית: גם בוועדת בחירות זה לפי מספר.

רונית: אם תחלק את זה פר מספר לאף אחד לא יהיו טענות כלפיך.

יריב לוין: גם פה לא יהיו טענות.

רונית: אני חושבת שכן.

רונית: זה מאוד פוליטי.

רונית: אל תסתכלו רק על העניין המשפטי, תסתכלו גם על העניין הפוליטי שהוא מאוד מאוד קריטי.

יריב לוין: זה לא משפטי, זה פוליטי.

יריב לוין: ברגע שנוצר אקט של מיזוג או פילוג אי אפשר לייחס את הכוונה של הבוחרים בנקודה הזאת.

יריב לוין: פה נוצר ניתוק.

רונית: אתם לא יודעים איזה ריב יש בין חד"ש לרע"ם-תע"ל.

רונית: לשניהם יש 4 מנדטים.

אייל יינון: לנוסחה המתמטית יש כוח.

יריב לוין: זה לא קריטי, אבל זה נראה לי מסובך.

ארבל אסטרחן: סעיף חדש שמוצע לקבוע זה סעיף על יו"ר הסיעה וסמכויותיו.

ארבל אסטרחן: היום יו"ר הסיעה נזכר לנו בתקנון.

ארבל אסטרחן: אם מגיעים שני ממלאי מקום מאותה סיעה ויש מחלוקת מי מהם מייצג את הסיעה, יו"ר הסיעה מחליט.

ארבל אסטרחן: לא מוגדר לנו מי הוא יו"ר הסיעה.

ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע שכל סיעה תבחר יו"ר לסיעה, ורשאית היא לבחור לו ממלא מקום, ותודיע את שמם ליו"ר הכנסת; הסיעה רשאית להחליף, בכל עת, את יושב הראש וממלא מקומו.

יריב לוין: 3 זה חזרה על מה שנאמר ב1(ג)?

ארבל אסטרחן: כן.

אייל יינון: לא כתוב שזה זהות.

יריב לוין: הייתי מציע להחליף בין 2 ל-3 את הסדר כך שנלך מהקל אל הכבד.

יריב לוין: אם הן השתתפו זה ככה, אם הן התפלגו זה ככה.

ארבל אסטרחן: נהפוך את הסדר.

ארבל אסטרחן: (ב) כל עוד לא הודיעה הסיעה ליושב-ראש הכנסת את שמו של יושב ראש הסיעה, יראו כיושב ראש הסיעה את חבר הכנסת שעמד בראש רשימת המועמדים שמתוכה נבחרו חברי הסיעה לכנסת, ואם חדל לכהן כחבר הכנסת או שחדל להימנות על אותה סיעה – הבא אחריו באותה רשימת מועמדים.

ארבל אסטרחן: (ג) הודעות מטעם הסיעה ייחתמו בידי יושב ראש הסיעה או בידי חבר הסיעה שיושב ראש הסיעה הסמיכו לכך בכתב.

יריב לוין: מעבר לסמכות שקבועה ב3(ג) יש עוד סמכויות ליושב-ראש הסיעה?

אייל יינון: לא כלפי הכנסת.

אייל יינון: בתוך הסיעה הם רשאים להחליט מה שהם רוצים.

ארבל אסטרחן: אין מצב שהוא מודיע את שמות הדוברים?

ארבל אסטרחן: זה לא מגיע מיו"ר הסיעה?

אייל יינון: לא.

ירדנה מלר-הורוביץ: כאשר היו לנו חילוקי דעות במליאה ביקשנו את הודעת יו"ר הסיעה.

אייל יינון: בפועל אנחנו עובדים מול מנהלי הסיעות.

יריב לוין: מכוח איזו סמכות?

יריב לוין: מי מסמיך את מנהל הסיעה?

יריב לוין: הם שלוחיו של יושב-ראש הסיעה.

אייל יינון: אני לא חושב שזה מעוגן באיזה שהוא מקום.

אייל יינון: זה מה שנעשה בפועל.

יריב לוין: השאלה אם זה לא מה שאנחנו צריכים לעשות עכשיו.

ארבל אסטרחן: בטיוטה הקודמת היה כתוב אם צריך להזכיר את מנהלי הסיעות.

ארבל אסטרחן: אגב, מנהלי הסיעות נזכרים בכללי המימון.

יריב לוין: אפשר להכניס את זה כשנגיע לנושא של הצוות המינהלי.

יריב לוין: אני חושב שצריך להגדיר את זה.

יריב לוין: מי אמור לדבר בהצעת אי אמון כשמתעוררת מחלוקת בסיעה?

יריב לוין: מי מכריע?

ירדנה מלר-הורוביץ: יו"ר הסיעה.

ירדנה מלר-הורוביץ: קרה לנו במליאה שהיו חילוקי דעות ויו"ר הסיעה החליט.

אייל יינון: החזקה שלנו היא שיו"ר הסיעה מייצג את הסיעה.

יריב לוין: זה נחשב כהודעה מטעם הסיעה?

ארבל אסטרחן: השאלה אם (ג) זה סעיף שאפשר לעמוד בו.

יריב לוין: איך מודיעים לכם מי חבר הכנסת שידבר מטעם סיעה מסוימת?

אייל יינון: בטלפון.

יריב לוין: זה לא בהודעה חתומה על ידי יושב-ראש הסיעה.

ארבל אסטרחן: כשמגישים אי אמון?

ירדנה מלר-הורוביץ: יו"ר הסיעה חותם.

אייל יינון: אפשר לכתוב שהודעות מטעם סיעה ייחתמו בידי יושב-ראש הסיעה או בידי חבר הסיעה שיושב-ראש הסיעה הסמיכו לכך או בידי מנהל הסיעה שיושב-ראש הסיעה הסמיכו לכך.

אייל יינון: אפשר להוריד את (ג), אין חובה שהוא יהיה.

ארבל אסטרחן: אנחנו נדע שכשהוא מודיע לנו משהו זה על דעת הסיעה.

ארבל אסטרחן: אנחנו מוכנים שמנהל סיעה יחתום על אי אמון או על רציפות?

יריב לוין: אני לא יודע אם הניסוח בעייתי.

יריב לוין: השאלה למה מתייחסת המילה "הודעות"?

יריב לוין: האם היא מתייחסת להודעה שאתה מוסר במליאה?

ארבל אסטרחן: פה זה הודעות בכתב.

ירדנה מלר-הורוביץ: ברור שמנהל הסיעה שואב את הכוח שלו מיו"ר סיעה.

ירדנה מלר-הורוביץ: המעמד פה הוא ליו"ר סיעה.

ירדנה מלר-הורוביץ: הוא בעצם במו"מ עם מזכירות הכנסת.

יריב לוין: צריך לנסח את זה כך שהוא בא כוח הסיעה לא לעניין חוקי הבחירות אלא לעניינים הפנימיים של הכנסת.

ארבל אסטרחן: בחוק המימון כתוב שהודעות והצהרות של סיעה יבואו מאת בא כוח הסיעה.

יריב לוין: צריך איכשהו לחדד את זה.

ארבל אסטרחן: הוא מייצג את הסיעה.

ארבל אסטרחן: אם הוא ייתן מכתב אחד ורוב חברי הסיעה יתנו מכתב אחר, ברור שהם גוברים.

יריב לוין: אולי נכתוב שהיושב-ראש יכול להודיע או לחתום בשם הסיעה והחזקה תהיה שזאת החלטת הסיעה אלא אם הודיעו בכתב ברוב חברי הסיעה אחרת.

יריב לוין: אנחנו נעצור פה ונמשיך בשבוע הבא.

יריב לוין: הישיבה נעולה.