ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 167, 2009-12-22 10:30

חיים כץ: בוקר טוב.

חיים כץ: יום שלישי בשבוע, ה' בטבת התש"ע, 22 בדצמבר 2009, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

חיים כץ: הנושא בו אנו דנים הוא הצעת חוק המרשם הישראלי לתורמי מח עצם, התשס"ט-2009 של חבר הכנסת עמיר פרץ והצעת חוק מאגר מידע לתורמי מח עצם, התשס"ט-2009 של חברי הכנסת זבולון אורלב, זאב בילסקי, דוד אזולאי, אילן גילאון, דניאל בן סימון, יואל חסון, טלב אלסאנע, דוד רותם, אופיר אקוניס.

חיים כץ: איפה כל המציעים?

זאב בילסקי: הם ייפו אך כוחנו.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: חבר הכנסת עמיר פרץ.

עמיר פרץ: אני רוצה לשמוע את הצעתו של סגן שר הבריאות.

חיים כץ: בסדר, אבל לפני כן נשמע את מציעי ההצעה.

זבולון אורלב: בדיון הקודם עצרנו את הדיון בכך שאמרנו שכל עוד אין הסדר כספי באשר לניהול המאגר הזה וגם פיתוחו, אין טעם בקידום החוק.

זבולון אורלב: כבר היום העמותות הציבוריות שעוסקות בדבר הזה – בראש וראשונה עזר מציון, אבל יש כמובן מאגרים נוספים כמו הדסה ותל השומר – מתנהלות גם בלי עזרת הממשלה ואנחנו לא צריכים חוק כי שהממשלה תנהל מאגרים של עמותות, אלא אם הממשלה גם היא משתתפת ונושאת בעול.

זבולון אורלב: אני שמח שבאופן עקרוני סגן השר ליצמן קיבל את הגישה הזאת.

זבולון אורלב: אני גם רוצה לשבח אותו על כך שהוא עמל – ואני אומר זאת בלשון הווה מתמשך, כלומר, גם עמל בעבר וגם בהווה – כדי שיימצא פתרון כספי לעניין ושהכוונה היא לא שהממשלה תשתלט על איזשהו מאגר שלא שייך לה.

זבולון אורלב: כאן עצרנו.

זבולון אורלב: במהלך הזמן, בהידברות עם סגן השר, אמר סגן השר שכדאי לכנס את הוועדה כיוון שהוא יכול לבשר איזושהי בשורה בעניין הזה.

זבולון אורלב: אני אומר באופן גלוי שלי יש אמון בסגן השר, שאם הוא לוקח על עצמו משימות כספיות, הוא גם יעמוד בהן שהרי יש לו מוניטין רב בעניין הזה.

חיים כץ: כן, אבל זה צריך להיות כתוב באיזשהו מקום.

חיים כץ: מוניטין הוא בסדר, אבל אתו לא הולכים למכולת.

זבולון אורלב: עם מוניטין אפשר.

זבולון אורלב: תמיד קונים בהקפה.

זבולון אורלב: אני רוצה להציע שהשר יאמר מה ההסדר הכספי שהוא רואה להווה ולעתיד.

זבולון אורלב: אני מניח שהוא יאמר הודעה כזאת שתניח את דעתנו והיא גם נרשמת בפרוטוקול, אבל יחד עם זאת אני מציע שגם אם אי אפשר בקריאה הראשונה להכניס את סעיף המימון, שיירשם בהסכמה עם סגן השר, לדברי ההסבר, שסוגיית המימון בחוק, כלומר, המחויבות בחוק, תחזור להיות נדונה לקראת קריאה שנייה ושלישית כדי שלא יטען מישהו שמעלים כאן נושא חדש.

חיים כץ: קראתי היום בעיתון שמישהו שיושב לידך הולך להיות סמנכ"ל ברכבת הקלה.

זבולון אורלב: לא כנראה.

חיים כץ: הוא כבר הניד עם הראש לא.

חיים כץ: זה בדרך אגב.

זבולון אורלב: לכן בקריאה הראשונה גם אין סיבה למשרד האוצר שאומר שהוא הסכים לחוק בתנאי שהחוק הוא לא תקציבי, אין בעיה כרגע גם מבחינת האוצר.

זבולון אורלב: מאידך, כל הסוגיה הזאת מאפשרת לנו עוד זמן כמובן תחת הצהרה של השר באשר להסדר הכספי.

זבולון אורלב: זאת הצעתי ואני מקווה שהשר יסכים לה.

חיים כץ: רביב, אתה רצית לומר משהו?

חיים כץ: אולי ברגעים האחרונים בתפקיד, יש לו מה לומר.

רביב סובל: הסיכום אתנו הוא שהצעת החוק לא תהיה תקציבית.

רביב סובל: אני סמוך ובטוח שהנושא יעמוד בהסכמה שהצעת החוק לא תהיה תקציבית.

חיים כץ: אלא בהסכמת הממשלה.

רביב סובל: כן.

יעקב ליצמן: הצעת החוק לא צריכה להיות תקציבית כל זמן שתיתן כסף.

חיים כץ: חבר הכנסת זאב בילסקי ואחריו חבר הכנסת עמיר פרץ.

זאב בילסקי: אדוני היושב ראש, אני חושב – עבורי בכל אופן – הוא יום מאוד מאושר שאנחנו מגיעים לכאן עם הבנה והצהרה של סגן השר לגבי המימון.

חיים כץ: בשנה הראשונה.

זאב בילסקי: נכון.

זאב בילסקי: אני חושב שזאת פריצת דרך בלתי רגילה מכיוון שלמדתי את ההיסטוריה של הצעת החוק הזה וקודמים וטובים מאתנו ניסו, הציעו, התכתשו, עברו קדנציות ועברה הממשלה ועברה עוד ממשלה, ועברה הכנסת ועברה עוד כנסת.

זאב בילסקי: לאור מה שקרה בשנה-שנתיים האחרונות, גם במבצע האחרון של עזר מציון וגם במבצע לפני כן בקשר לילדה עמית קדוש שעדיין נמצאת בצפון קרוליינה ונלחמת שם על חייה בבידוד, אני חושב שההצעה שהתגבשה בהחלט סבירה.

זאב בילסקי: אדוני היושב ראש, אני בהחלט יחד אתך כדי לנסות ולקבל מעבר לדברים שיהיה משהו שכאשר הולכים למכולת, לא תאמרו שאימא שלחה או אימא חתמה.

זאב בילסקי: במצב אליו הגענו היום, אני הייתי מאוד מבקש ממך שאנחנו נלך קדימה לקבל את הצהרת סגן השר לגבי המימון לשנה הראשונה, לא לחצי שנה ראשונה אלא לשנה הראשונה.

זאב בילסקי: אנחנו מגיעים בעוד כמה ימים לתחילתה של השנה הראשונה ואז נוכל מיד להתחיל עם הכסף.

זאב בילסקי: הכסף הזה יאפשר לאותם גופים להתחיל מיד בפעילויות כדי להגדיל את המאגר כמה שיותר מהר ויפה שעה אחת קודם.

זאב בילסקי: יכול להיות שכל יום שעשינו זאת, כתוצאה מההחלטה הזאת, אנחנו נציל חיים של מישהו .

זאב בילסקי: בשולי דבריי אני רוצה לומר תודה אישית ומיוחדת.

זאב בילסקי: אמרו לי שבדרך כלל האופוזיציה מגישה רק אי אמון בראש הממשלה, אבל אני רוצה לומר לו תודה רבה מקרב הלב על המעורבות האישית שלו בעניין הזה.

זאב בילסקי: אני באמת מקווה שאנחנו היום נלך צעד אחד קדימה וננצל את הרצון הטוב של סגן השר ואת האפשרויות שיש לנו.

זאב בילסקי: יכול להיות שיש כאן קצת סיכון, אני מסכים אתך אדוני היושב ראש, אבל בקונסטלציה שנוצרה, ומכיוון שגם אתה וגם אני מכירים ומוקירים את סגן השר ואת פעולותיו, אני סמוך ובטוח שבכך תיסלל הדרך לתחילתה של אפשרות למימון ממשלתי ולהגיע למאגרים שהם הרבה יותר גדולים מהמאגרים האלה.

זאב בילסקי: אני בטוח שבמשך השנים גם הסכומים יגדלו וגם המחויבות תשתנה.

זאב בילסקי: בנסיבות כיום, עם הבטחה כל כך חד משמעית של סגן השר, אני הייתי מאוד מבקש ממך להביא לכך שאנחנו נאשר היום את ההצעה.

חיים כץ: חבר הכנסת עמיר פרץ.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, הייתי מעדיף לשמוע את סגן השר מודיע דבר כלשהו כי אני מבין, לאור הנהוניו של נציג אגף התקציבים, לא בטוח שההודעה תעלה בקנה אחד עם מה שנשמע כאן.

רביב סובל: לא.

רביב סובל: אין קשר.

עמיר פרץ: אני רוצה לשמוע את סגן השר.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת פרץ, אני מוכן ומזומן.

עמיר פרץ: אני מוכן לוותר על דבריי כדי שנשמע את סגן השר שיתייחס.

חיים כץ: אחר כך, אם תרצה, נחזיר לך את רשות הדיבור.

עמיר פרץ: אני עוסק בנושא הזה כמעט עשר שנים.

יעקב ליצמן: תודה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.

יעקב ליצמן: קודם כל, אני מודה לחברי הכנסת על שהעלו את הנושא הזה כחוק שמונח על סדר היום.

יעקב ליצמן: הנושא הוא סופר חשוב.

יעקב ליצמן: החוק חשוב וזה לא סוד שבהתחלה הצעתי 3 מיליוני שקלים תלת-שנתי.

יעקב ליצמן: זאת הייתה ההצעה הראשונית שלי.

חיים כץ: תלת שנתי?

יעקב ליצמן: זאת הייתה ההצעה הראשונה שלי.

יעקב ליצמן: על זה דיברתי בהתחלה.

יעקב ליצמן: לצערי משרד האוצר לא הסכים.

יעקב ליצמן: אני לא שר אוצר ואני לא יכול להתחייב בשם האוצר.

יעקב ליצמן: משרד הבריאות הוא באחריותי ואמרתי שבשנה הבאה אני מוכן לתת 2.5 מיליון שקלים לפרוייקט הזה.

יעקב ליצמן: כמובן צריך לראות איך עושים זאת באופן חוקי, מדובר בקניית שירותים או במכרז או בתמיכות.

יעקב ליצמן: אני לא יודע ואני לא עומד להתערב בדרך בה זה ייעשה.

יעקב ליצמן: בעצם הדבר החלטתי להקצות לשנה אחת בינתיים, לשנה הראשונה, סכום של 2.5 מיליון שקלים עבור הפרוייקט הזה.

יעקב ליצמן: אף פעם הסכום לא מספיק, אבל להתחלה נכון לעשות זאת וטוב שהתחלנו בזה.

יעקב ליצמן: לכן הסכמתי שהחוק הזה יעבור.

חיים כץ: בלי מימון תקציבי.

יעקב ליצמן: אני חושב שהמציעים יכולים להסתפק בהצעתי.

חיים כץ: חבר הכנסת עמיר פרץ, רצית להוסיף משהו?

עמיר פרץ: אני רוצה להבין איפה העניין של הכסף יבוא לידי ביטוי.

יעקב ליצמן: אמרתי.

יעקב ליצמן: אני לא יודע איך זה יבוא כי יש דרך לקניית השירותים ויש דרך למכרז.

יעקב ליצמן: אני לא יודע למי ואני לא יודע איך, אבל אני יודע שזה ייעשה.

חיים כץ: הוא מדבר עכשיו לפרוטוקול.

חיים כץ: היועצים המשפטיים של הוועדה ישבו מול משרד הבריאות ומול משרד המשפטים וקידמו את החוק.

חיים כץ: נכון שהם לא סיימו, אבל אנחנו יכולים לאשר היום את כל מה שהם סיימו ולתת להם עוד שבוע לסיים את מה שיש.

חיים כץ: אנחנו יכולים להצביע על מה שסוכם.

חיים כץ: בינתיים סגן השר יראה ביחד עם המציעים איך אנחנו פותרים את נושא המימון.

חיים כץ: אם כבר התכנסנו, נחסוך בזמן ונאשר את מה שאושר, והיכן שיש מחלוקת, ניתן להם את היום-יומיים-שלושה כדי לנסות ולגשר על המחלוקות.

חיים כץ: אנחנו לא צריכים לעשות את זה כאן כי הם עושים את זה יפה ביניהם.

חיים כץ: אני מקווה שבשבועות הקרובים, נוכל להביא גם את החוק הזה למליאה לקריאה שנייה ושלישית ונוכל לרשום אותו בספר החוקים.

זבולון אורלב: בנוסח של חבר הכנסת בילסקי, שלי ושל חברי כנסת נוספים, בהצעה הטרומית, בניסוח שלה, יש סעיף מימון.

זבולון אורלב: זה נכון שוועדת שרים אמרה להעביר את הקריאה הטרומית בלי סעיף המימון והסכמנו.

זבולון אורלב: הסכמנו מסיבה פשוטה.

זבולון אורלב: הבעיה שלנו היא לא הצורה איך יעבור הכסף ואיפה הכסף יהיה.

זבולון אורלב: אני מסכים מאוד עם סגן השר בנושא הזה.

זבולון אורלב: לכן הניווט של סגן השר הוא קריטי.

זבולון אורלב: אמרנו בפעם הקודמת שאם תהיה התחייבות של אגף התקציבים, אם תהיה הודעה של סגן השר, אפילו של המנכ"ל, לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות שקיים תקציב לדבר הזה ויהיה קיים התקציב, מבחינתי הבעיה פתורה.

חיים כץ: מבחינת כולם הבעיה פתורה, אם יהיה תקציב.

זבולון אורלב: אמרתי.

זבולון אורלב: אלא מה, כרגע אומר סגן השר של-2010 הוא מתחייב שתהיה תקנה תקציבית למח עצם בסכום של 2.5 מיליון שקלים.

זבולון אורלב: אני מקווה שנצליח לשכנע אותו שאותה תקנה תמשיך גם הלאה.

חיים כץ: את זה אתה יכול לעשות אחר כך.

זבולון אורלב: אני לא יודע מתי הדיון הזה יסתיים ולכן הצעתי שלפחות בדברי ההסבר של הקריאה הראשונה, תיאמר ההודעה של סגן השר ויחד עם זאת הוועדה תמשיך לדון בסוגיה של המקור התקציבי למימון החוק הזה מבלי שהוא יהיה חוק תקציבי.

זבולון אורלב: לא צריך שהחוק יהיה תקציבי כדי שיהיה כסף לחוק הזה, ואת זה כולנו יודעים.

זבולון אורלב: אז זה מאפשר לנו גם בקריאה השנייה והשלישית למצוא פתרון איך להסדיר את הדבר הזה שמה שאומר סגן השר לגבי 2010 יהיה לא רק ל-2010.

חיים כץ: אנחנו לא מסיימים היום את הדיון הצעת החוק הזאת.

חיים כץ: הם לא סיימו הכל.

חיים כץ: יש 17 סעיפים והם סיימו תשעה סעיפים.

חיים כץ: זה ייקח עוד יומיים-שלושה ולא קרה כלום.

חיים כץ: זה במסלול לקראת סיום.

יעקב ליצמן: אם אני לא טועה, ואני רוצה לבקש מהיועצת המשפטית של משרד הבריאות ומישהו מאגף התקציבים במשרד הבריאות, יכול להיות שאנחנו כבר התחלנו לנסח מכרז או סעיף תמיכות בנושא של מח עצם.

יעקב ליצמן: נדמה לי שאפילו ראיתי טיוטה.

טליה אגמון: כן.

יעקב ליצמן: כבר הלכנו עם זה וזה יתפרסם ממש בקרוב.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, שיירשם בפרוטוקול שבתהליך חקיקה יש שתי אפשרויות: מטילים משימה על הממשלה והממשלה הופכת גוף מעורב.

עמיר פרץ: או שאתה מטיל עליו את האחריות שלו כלפי האזרח או כלפי נושא.

עמיר פרץ: אתה יכול לקבוע בחוק שמינימום בדיקות שצריכות להתקיים בשנה בישראל הוא איקס.

עמיר פרץ: מחר, חלילה, עזר מציון ואחרים לא ימצאו את כל הגופים שמסייעים.

יעקב ליצמן: זה לא כתוב.

עמיר פרץ: אני יודע שזה לא כתוב.

עמיר פרץ: יכול בסעיף אחר לכתוב שהאחריות התקציבית, היקפה, מוטלת על משרד הבריאות גם אם לא כותבים את הסכום אבל עצם האמירה היא אמירה מכוונת.

עמיר פרץ: כאשר אומרים אחריות תקציבית, ברור שמשרד הבריאות אחראי.

חיים כץ: מכוונת אבל לא מחייבת.

עמיר פרץ: בדרך כלל כאשר יש חוק שמכוון.

עמיר פרץ: בכל סעיף אתה יכול לומר לא מחייב.

יעקב ליצמן: אני מציע לך להשאיר את זה בין ראשונה לשנייה ושלישית.

יעקב ליצמן: אני לא יודע מה לענות.

עמיר פרץ: אין לי בעיה.

חיים כץ: נחפש מימון תקציבי.

עמיר פרץ: לגבי הפרוצדורה, אני מסכים אתכם אבל אני נגד שנעלה לבמה ונצהיר הצהרות שאנחנו מחויבים לאפס תקציב.

עמיר פרץ: אני בכל אופן לא הצהרתי את זה קודם ואני לא מצהיר את זה עכשיו.

חיים כץ: אנחנו לא נביא את זה להצבעה אם לא יהיה תקציב.

חיים כץ: גם אנחנו רוצים שכאשר אנחנו מחוקקים חוקים, הם ייתנו משהו ולא כדי לסמן וי על חקיקה.

חיים כץ: היועצת המשפטית תקריא את כל הסעיפים עליהם הוסכם.

עמיר פרץ: החוק מגיע לקריאה ראשונה כחוק אחד?

חיים כץ: כן.

זבולון אורלב: לא עשיתם הצבעה על זה?

ג'ודי וסרמן: לא צריך הצבעה.

ג'ודי וסרמן: הוועדה מכינה את שתי ההצעות חוק ביחד.

חיים כץ: ואז נעשה איחוד.

ג'ודי וסרמן: זה יוגש כשתי הצעות ביחד.

עמיר פרץ: אני אודה לך מאוד, כאשר את עוברת על זה, תדגישי את הסעיפים בהם היה שינוי מהצעת החוק המקורית.

ג'ודי וסרמן: בסדר.

ג'ודי וסרמן: שתי ההצעות הפרטיות מונחות כאן על השולחן, כך שאפשר יהיה לראות.

ג'ודי וסרמן: אם תרצה יותר מאוחר, אני אעביר לך.

זבולון אורלב: ההצעה שלך היא הצעה בנוסח המקורי של כל ההצעות הטרומית שהופצו בכנסת השש עשרה והשבע עשרה ואתה היחידי בכנסת השמונה עשרה.

זבולון אורלב: את ההצעה שלי כתבתי פעם ראשונה בכל הכנסות.

זבולון אורלב: מה שקרה הוא שדהצעת החוק הזאת עברה פעמיים.

עמיר פרץ: במקור דווקא רצינו להטיל את זה על מגן דוד אדום, אבל מאז עזר מציון הפכה יותר גדולה בתחום הזה.

עמיר פרץ: הרעיון הראשון היה שמגן דוד אדום יעשה את המאגר.

זבולון אורלב: הואיל שהצעת החוק בנוסח המקורי שלך כבר עברה פעמיים טרומית ונדונה בהכנה לקריאה ראשונה בוועדות בכנסת השש עשרה והשבע עשרה, אנחנו כבר לקחנו את הנוסח המעובד והמתוקן של תוצאות הדיונים שהיו בכנסות הקודמות.

אבי סלמה: למה כאשר מדובר בבריאות הציבור, זה צריך לקחת עשר שנים?

חיים כץ: אני אענה לך אחר כך.

חיים כץ: אמרת שיש כאלה שלא רוצים לדבר אתך, אבל אני רוצה לדבר אתך.

חיים כץ: אחר כך אני אענה לך.

חיים כץ: נעבור להקראת הסעיפים עליהם הוסכם.

חיים כץ: נצביע רק על הסעיפים עליהם הוסכם.

חיים כץ: יש לנו זמן ואולי ניגע בנקודות הפתוחות שאולי נוכל לסגור אותן.

חיים כץ: אם לא, אתם תשבו.

יעקב ליצמן: אתה לא צריך אותי עכשיו.

זבולון אורלב: תודה רבה אדוני סגן השר.

חיים כץ: הוא חוזר לכאן אחר כך.

חיים כץ: יש לו יום מרוכז בוועדה שלנו.

אייל לב ארי: הצעת חוק מרשם לתורמי מח עצם, התש"ע-2009 1.

אייל לב ארי: הגדרות בחוק זה – בדיקת התאמה – בדיקת סיווג רקמות של דגימה ביולוגית של אדם למטרת רישום התוצאה במרשם תורמי מח עצם.

אייל לב ארי: הוועדה – ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.

אייל לב ארי: הסכמה מדעת – כמשמעותה בחוק זכויות החולה, התשנ"ב-1996.

אייל לב ארי: חוק מידע גנטי – חוק מידע גנטי התשס"ה-2001.

אייל לב ארי: מאגר מידע – מאגר מידע המכיל מידע אודות בדיקות התאמה של נבדקים שנבדקו בישראל לרבות תוצאות בדיקות ההתאמה.

ג'ודי וסרמן: בשלב זה נשאיר את ההגדרה.

ג'ודי וסרמן: אם נראה בהמשך שההגדרה מיותרת - נבקש למחוק אותה.

אייל לב ארי: מאגר המידע העולמי – המאגר העולמי לאיתור תורמי מח עצם.

אייל לב ארי: מכון גנטי – מעבדה רפואית לבדיקות גנטיות כמשמעותן בחוק מידע גנטי.

אייל לב ארי: המנהל – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהמנהל הסמיכו לעניין חוק זה.

אייל לב ארי: מעבדה רפואית – מעבדה רפואית הרשומה לפי פקודת בריאות העם.

אייל לב ארי: מרשם תורמי מח עצם – מאגר מידע המכיל מידע אודות נבדקים ותוצאות בדיקות התאמה של נבדקים באופן מזוהה או הניתן לזיהוי.

אייל לב ארי: מאגר תורמי מח עצם מורשה – מאגר מידע שקיבל היתר לפי חוק זה.

אייל לב ארי: סיווג רקמות – בדיקות גנטיות המבוצעות לצורך קביעת ההתאמה הגנטית בין שתי רקמות או שני בני אדם.

אייל לב ארי: פקודת בריאות העם – פקודת בריאות העם 1040.

אייל לב ארי: קרוב משפחה – הורה וצאצאיו, אח או אחות וצאצאיהם, בן או בן וצאצאיהם, דוד או דודה וצאצאיהם, סב או סבתא וצאצאיהם של אדם הזקוק לתרומת מח עצם.

אייל לב ארי: השר – שר הבריאות.

אייל לב ארי: תאי אב - תאים המסוגלים לייצר את כל סוגי תאי הדם בגוף האדם.

אייל לב ארי: תרומת מח עצם – מנת תאי מח עצם הנלקחת מאדם במטרה להפיק ממנה תאי אב להשתלתה.

חיים כץ: זה היה סעיף 1.

חיים כץ: יש לך הערות לסעיף 1?

מאיר שלום: כן.

מאיר שלום: לעניין מרשם תורמי מח עצם.

מאיר שלום: יש לנו שני דברים.

מאיר שלום: לגבי מידע הודות נבדקים, אנחנו אמורים להפנות לסעיף, אם אינני טועה, 5(א) בו נקבעים הפרטים הנוספים שייקבעו לפי סעיף 5(א).

מאיר שלום: לעניין שמירת התוצאות, האם זה באופן מזוהה או הניתן לזיהוי, זו נקודה שנותרה פתוחה בינינו וככל שניתן היינו מעדיפים שהמידע לא יישמר מזוהה אלא מקודד וכמובן ניתן לזיהוי.

חיים כץ: זאת אומרת, בסעיף הזה יש לכם מחלוקת?

מאיר שלום: זו נקודה שנותרה פתוחה.

חיים כץ: אני רוצה שתקריאי מה שאין עליו מחלוקות.

חיים כץ: אני רוצה לאשר את מה שאין עליו מחלוקות, כך שתוכלו לעסוק רק במה שיש עליו מחלוקות.

זבולון אורלב: איזה מחלוקת יש?

זבולון אורלב: מי בעד זה שיכניסו מזוהה?

זבולון אורלב: גם המצב היום הוא לא מזוהה אלא הוא מקודד.

טליה אגמון: צריך להיות כתוב ניתן לזיהוי.

חיים כץ: חבר הכנסת אורלב, אתה רוצה לקדם את החוק שלך.

חיים כץ: אם כן, בוא נקדם את זה.

זבולון אורלב: תורידו את המילה מזוהה ותאמרו באופן הניתן לזיהוי.

ג'ודי וסרמן: טליה, יש לך בעיה להוריד את המזוהה?

זבולון אורלב: באופן הניתן לזיהוי את לא רוצה להוריד.

טליה אגמון: לא.

טליה אגמון: ניתן לזיהוי חייב להיות.

טליה אגמון: השאלה אם זה יהיה מזוהה או רק ניתן לזיהוי.

זבולון אורלב: אני רוצה מזוהה.

טליה אגמון: אני יודעת שיש לפחות מעבדה אחת בתל השומר ששומרת את המידע מזוהה.

קריאה: זה לא נכון לעשות.

קריאה: זה לא עומד בשום סטנדרטים.

טליה אגמון: צריך להיות: ניתן לזיהוי.

זבולון אורלב: חד וחלק, יש הסכמה.

יצחק יניב: בנוסח של תרומת מח עצם, מנת תאי מח עצם הנלקחת, לא הייתי משאיר מח עצם אלא הייתי כותב תאי אב כי בשורה קודם הגדרנו בדיוק מה אלה תאי אב.

יצחק יניב: התאים שנלקחים מאדם, לא בדיוק נכון לקרוא להם מקצועית תאי מח עצם.

יצחק יניב: הגדרנו קודם תאי אב שאלה תאים המסוגלים לייצר את כל סוגי הדם בגוף האדם.

יצחק יניב: לכן תרומת מח עצם היא מנת תאי אב הנלקחת מאדם במטרה וכולי.

זבולון אורלב: צודק.

טליה אגמון: בהגדרה של קרוב משפחה, היה לנו דיון ארוך.

חיים כץ: מה שהוא אמר, את מקבלת?

טליה אגמון: כן.

טליה אגמון: זה מקובל.

טליה אגמון: ההגדרה של קרוב משפחה מיועדת בעצם לשני דברים: האחד, לגבי מצבים שבודקים מישהו לטובת בן משפחה שלו ומנה עושים עם תוצאות הבדיקות האלה.

טליה אגמון: השאלה היא שאלה מקצועית ושמענו עליה כל מיני תשובות לא חד משמעיות והיא עד כמה צריך ללכת עם אותם בני משפחה.

טליה אגמון: אם זה רק בני משפחה מדרגה ראשונה או גם כל מי שפרטנו בסעיף.

טליה אגמון: אני חושבת שלנושא הזה עוד לא קיבלנו תשובה ולכן גם הנושא הזה הוא לא לגמרי חד משמעי ואולי ההגדרה שכתובה כאן עכשיו היא לא רחבה מדיי.

טליה אגמון: זה מאוד תלוי לאיזה הקשר אנחנו מגדירים את קרוב המשפחה.

טליה אגמון: אם זה רק לצורך של בדיקת קרוב משפחה שיכול להתאים לתרומה, זה רחב מדיי.

חיים כץ: אנחנו חוזרים לדוקטור יניב מבית החולים שניידר.

חיים כץ: מה אתה אומר?

יצחק יניב: אני מוכן לתת את שירותיי.

יצחק יניב: הנושא של בדיקת בני משפחה, כאשר מחפשים תרומה עבור חולה מסוים, באופן כללי מחפשים במשפחה הגרעינית – הורים שכמעט אף פעם לא מתאימים ובעיקר אחים.

יצחק יניב: באוכלוסיות בהן יש נישואיי קרובים, כאשר ההורים הם בני דודים או יש את אפקט השבט, יש סיכוי למצוא מישהו מתאים גם במשפחה המורחבת ואז נכון לחפש עבור החולה עצמו בתוך משפחתו המורחבת, כאשר זו הסיטואציה.

יצחק יניב: אחרת אין שום טעם.

יצחק יניב: אם אין נישואיי קרובים במשפחה, אין שום טעם ללכת לבדוק, לא דודה, לא סבתא ולא אף אחד אחר עבור החולה.

זבולון אורלב: אם אתה משאיר את זה, אתה תופס את שני המקרים.

יצחק יניב: לכן אני לא רואה כאן בעיה משמעותית.

עמיר פרץ: בסעיף המקורי צויין קרוב משפחה וסייגנו את העניין של הקרבה עקב אימוץ.

ג'ודי וסרמן: זה נמחק.

ג'ודי וסרמן: הבדיקה של קרובי משפחה נעשית בדרך כלל כאשר יש בן משפחה אחד חולה ומחפשים בין בני המשפחה הקרובים לפני שפונים לציבור הרחב כי שם יש סבירות יותר גבוהה.

ג'ודי וסרמן: הסיכוי למצוא בקרב קרובי משפחה לא קיים כאשר מדובר על קרבה עקב אימוץ או עקב נישואין ולכן זה לא רלוונטי לסעיף הזה.

עמיר פרץ: לא מפריע לי שגם מי שמאומץ יתרום.

עמיר פרץ: אולי במקרה הוא יתאים.

ג'ודי וסרמן: זה בסדר, אבל הוא כמו יתר האוכלוסייה.

עמיר פרץ: בסדר.

עמיר פרץ: זה לא עקרוני כל כך.

ג'ודי וסרמן: יש עוד הערות לסעיף 1?

חיים כץ: יש למישהו הערות לסעיף 1?

עמיר פרץ: שמטתם לחלוטין את ועדת ההיגוי הלאומית?

עמיר פרץ: תרשמי שאני מתנגד לכך.

עמיר פרץ: בחוק שלי יש את ועדת ההיגוי הלאומית.

ג'ודי וסרמן: הצעת משרד הבריאות הייתה שהתפקידים או לפחות להתוות באופן שוטף את מדיניות המשרד בקשר לתמהיל של האוכלוסיות החסרות, זה ייעשה על ידי מנכ"ל משרד הבריאות כאשר הוא יתייעץ בגורמים המקצועיים ולא להקים ועדה מכוח החוק שתעשה את זה.

עמיר פרץ: מנכ"ל משרד הבריאות הנוכחי הוא אחד האנשים שאני מעריך הרבה מאוד שנים.

חיים כץ: זאת הערה במקום.

עמיר פרץ: יחד עם זאת, אני לא רוצה להפקיד סמכויות כאלה בידי מנכ"ל משרד הבריאות, עם כל הכבוד.

חיים כץ: בסוף יאחדו את שתי ההצעות להצעה אחת.

חיים כץ: אני חושב שאתה צריך לשבת אתם ולראות את הדברים העקרוניים, עליהם אתה עומד או שהם עומדים על דברים עקרוניים.

חיים כץ: צריך לראות איך אנחנו מגשרים ומקדמים.

חיים כץ: אתה צריך לשבת עם המציעים, עם חברי הכנסת אורלב ובילסקי, ואנחנו כאן נעשה הכל לרצות אתכם עד כמה שניתן.

עמיר פרץ: יש עמדה מקצועית.

עמיר פרץ: איזו סיבה יש לחברי כנסת להתנגד לכך שתהיה ועדת היגוי לאומית של אנשים מקצועיים?

חיים כץ: אנחנו קודם כל רוצים להרוויח זמן, אם אנחנו רוצים לקדם.

חיים כץ: אם אתם יכולים לעשות את זה לא על חשבון המפגשים כאן, היה עדיף.

זבולון אורלב: באופן כללי אני מסכים אתך שלא צריכה להיות התנגדות להקמת ועדות וכדומה.

זבולון אורלב: הבעיה כאן – ואני אומר את זה על סמך הדיונים הקודמים, והואיל ואני הייתי בין מציעי החוק, גם אני השתתפתי בכל הדיונים הקודמים – שהתברר שכל התפקידים שרוצים להטיל על אותה ועדת היגוי, אלה בעצם תפקידים עיקריים של משרד הבריאות.

זבולון אורלב: אין כאן היבטים ציבוריים.

זבולון אורלב: אין כאן איזה שהן קבלות החלטות או איזה שהם דברים שהם מחוץ ללופ המקצועי הרגיל של המשרד.

זבולון אורלב: זה כמו שתאמר שיש לו איזה אגף לבריאות המשפחה, אז נקים מועצה לאומית לבריאות המשפחה שתנחה את האגף.

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: את זה עושה הדרג המקצועי של המשרד.

זבולון אורלב: לכן נראה בגוף החוק מה הסמכויות שמטילים על משרד הבריאות ותראה שאחד לאחד אותם תפקידים שירצו להטיל על הוועדה, אלה בעצם התפקידים שלו.

זבולון אורלב: אני לא בעד סרבול.

זבולון אורלב: כלומר, תקים עכשיו ועדה, עד שיקימו את הוועדה יהיה ריב מי יהיו חברי הוועדה, הוועדה תהיה משותקת וכתוצאה מכך לא יהיו קריטריונים.

זבולון אורלב: זה סרבול מיותר.

חיים כץ: לא רק סרבול אלא זה גם יעלה כסף.

זבולון אורלב: אין צורך בכך.

חיים כץ: לוועדת היגוי יהיו הוצאות.

עמיר פרץ: אני לא מסכים אתך.

עמיר פרץ: עם כל הכבוד לך, אני חוקקתי את חוק ביטוח בריאות ממלכתי, אני כתבתי אותו, כולם אמרו שוועדת הסל היא ועדה שתעשה סרבול וכל מה שאמרת.

זבולון אורלב: ועדת הסל לא מופיעה בחוק.

עמיר פרץ: כל הצוותים, הכל מופיע בחוק.

עמיר פרץ: בסופו של דבר החוק הזה יצא חוק הכי מאוזן.

עמיר פרץ: כאשר אתה מפקיד את הכל בידי משרד ממשלתי, בסדר, מטבע הדברים למשרד ממשלתי יש עדיפות.

עמיר פרץ: זאת הרי לא ועדה של פוליטיקאים אלא זאת ועדה מקצועית.

רחל אדטו: שלוש שנים אחר כך זה יבוא לחוק ההסדרים.

זאב בילסקי: אולי נלך לפי הצעתו של היושב ראש.

זאב בילסקי: בואו נתקדם, נאשר את כל מה שמוסכם ובסוף נשב.

עמיר פרץ: אין בעיה.

חיים כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 1.

זבולון אורלב: עוד משפט אחד.

זבולון אורלב: אני אנסה לשכנע אותו כי ההסכמה אתו חשובה.

חיים כץ: גם אם תשכנע אותו, בישיבה הבאה נקריא שוב ונצביע.

רחל אדטו: יש הסתייגויות.

חיים כץ: עוד לא הגענו לזה.

חיים כץ: יש הסתייגויות, כן.

חיים כץ: את סעיף1 אני לא מאשר, עד שהם לא יסיימו ביניהם.

עמיר פרץ: הם שמטו את זה לגמרי.

עמיר פרץ: אם נסכים בינינו, נוסיף את זה.

עמיר פרץ: הם הוציאו את הוועדה.

עמיר פרץ: הם העבירו את כל הסמכויות של מי מאשר מה, למשרד הבריאות.

חיים כץ: מבחינתך אנחנו יכולים לאשר את סעיף 1?

עמיר פרץ: כן.

חיים כץ: או שאתה רוצה לחכות?

עמיר פרץ: לא.

עמיר פרץ: זה לא עקרוני.

עמיר פרץ: אם נחליט להוסיף את הוועדה, אפשר להוסיף אותה.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: בסוף נצביע ביחד על מה שאנחנו מסכימים.

אייל לב ארי: 2.

אייל לב ארי: איחוד פעולות.

חיים כץ: יש הערות לסעיף 2?

ג'ודי וסרמן: זאת הייתה הערה שלך.

ג'ודי וסרמן: את עומדת עליה?

ג'ודי וסרמן: את חושבת שצריך להחריג את קרובי המשפחה מתחולת החוק?

מאיר שלום: זאת שאלה שלא הייתה ברורה לי מקריאת החוק.

מאיר שלום: האם ההסדר של החוק חל על בדיקה שאדם עושה כאשר קרובו זקוק לזה והוא בעצם נותן את הנבדק כדי לבדוק התאמה לקרובו.

ג'ודי וסרמן: החוק מכיל כמה רבדים.

יצחק יניב: ההתייחסות היחידה בתוך הסיפור המשפחתי היא לשאלה האם בני משפחה שנבדקו לצורך מישהו מקרוביהם, אפשר להציע להם להצטרף למאגר במקרה שהם לא נמצאו מתאימים.

יצחק יניב: זו השאלה היחידה ואני חושב שאפשר לאשר את זה.

יצחק יניב: זה כמובן לא חובה.

ג'ודי וסרמן: זה נמצא בהמשך, בסעיף 15.

יצחק יניב: פרט לזה אין לזה שום משמעות.

ג'ודי וסרמן: לכן החוק חל גם על קרובי משפחה.

חיים כץ: משרד הבריאות, בסדר?

חיים כץ: כן.

חיים כץ: משרד המשפטים, זה בסדר?

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: אנחנו אחר כך נאשר גם את סעיף 2.

חיים כץ: אנחנו עוברים לסעיף 3.

אייל לב ארי: 3.

אייל לב ארי: עריכת בדיקת התאמה.

אייל לב ארי: (א) בדיקת התאמה המבוצעת בישראל תיערך רק במכון גנטי או במעבדה רפואית לבדיקות גנטיות ותיערך רק עבור מרשם תורמי מח מורשה.

אייל לב ארי: אין באמור בסעיף קטן זה כדי לאסור נטילת דגימות מאדם במקום שאינו מכון או מעבדה כאמור.

אייל לב ארי: (ב) בדיקת התאמה תיערך בתוך זמן סביר מיום נטילתה.

אייל לב ארי: (ג) המנהל רשאי לקבוע כללים שיסדירו עריכת בדיקות התאמה לפי סעיף זה.

חיים כץ: יש למישהו הערות לסעיף 3?

טליה אגמון: צריך להגדיר מה זה זמן סביר.

טליה אגמון: זה מאוד נזיל.

ג'ודי וסרמן: השאלה אם כדאי לתחום את זה בזמן מוגדר.

יצחק יניב: הסיבה שזה עלה היא שקרו בעבר מצבים בהם דגימות שנלקחו מהציבור ישבו תקופה ארוכה כי לא היה כסף לבצע את הבדיקות.

יצחק יניב: הם ישבו מספר חודשים.

טליה אגמון: זה לא הופך אותן ללא רלוונטיות.

יצחק יניב: לא אבל אם רוצים שהמאגר יהיה מאגר פעיל, חבל על כל דגימה.

זבולון אורלב: כאן חוזרים לשאלת התקציב.

זבולון אורלב: אם המדינה לא נותנת מימון לבדיקה, אתה יכול לחייב עמותות ציבוריות לעמוד בלוח זמנים?

יצחק יניב: לא, אבל במקרה כזה הייתי מציע לא לקחת דגימות אם אין תקציב לבצע את הבדיקות.

זבולון אורלב: לפעמים נטילת הבדיקות גם מביאה את הכסף.

זבולון אורלב: אתה עושה מבצע, אתה אומר שהמבצע הזה גם יביא כסף.

זבולון אורלב: לפעמים זאת שאלת הביצה והתרנגולת.

יצחק יניב: זאת לא שאלה רפואית.

חיים כץ: יש לך תורמים זמינים בעניין.

חיים כץ: לקחת את הדם, הוא מונח, לא בדקת, כן בדקת, יש לך תורמים זמינים.

חיים כץ: אתה חוסך מבצע.

עמיר פרץ: מה אומר נניח שבדיקת ההתאמה לא בוצעה בזמן סביר?

עמיר פרץ: מה המשמעות של זה?

חיים כץ: המשמעות היא שאם לקחת דם, לצורך העניין זמן סביר הוא חודש?

חיים כץ: תוך חודש אתה צריך לבדוק.

עמיר פרץ: שנה לא בדקתי.

עמיר פרץ: מה זה אומר?

חיים כץ: כלום.

עמיר פרץ: אז מה אנחנו עושים?

זבולון אורלב: אתה כאילו לא בסדר עם החוק.

עמיר פרץ: מה לא בסדר?

זבולון אורלב: החוק חייב אותך, אם אתה לוקח בדיקה, לבדוק אותה.

עמיר פרץ: אבל אין לי תקציב.

זבולון אורלב: אם אני אומר זמן סביר, הוא דבר נכון.

זאב בילסקי: יש כאן התלבטות.

עמיר פרץ: אני בעד הסעיף.

עמיר פרץ: שייתנו חודש-חודשיים כזמן סביר.

זאב בילסקי: יש כאן התלבטות כדי שהציבור ידע שאם הוא תורם, בודקים את זה.

זאב בילסקי: מצד שני אנחנו לא רוצים שאדם שעמד בתור שעתיים, אומרים לו שעכשיו הוא ילך הביתה כי נגמר הכסף לבדיקה.

זאב בילסקי: לכן אני חושב שהמילה זמן סביר היא בהחלט מאזנת בין האינטרסים.

זאב בילסקי: זה נותן את האיזונים.

זבולון אורלב: היא מאזנת.

עמיר פרץ: היא לא מאזנת כלום.

עמיר פרץ: היא לא עושה כלום.

עמיר פרץ: זה לא יירשם וזה אותו הדבר.

עמיר פרץ: אם לא יהיה רשום, אז מה?

עמיר פרץ: אם זה רשום, תאמר לי מה קורה עם אותה דגימה אחרי שנה.

זבולון אורלב: זה מטיל חובה על מי שלוקח דגימה בכל זאת לעשות בדיקה לדגימה תוך זמן סביר – חודש, חודשיים, שלושה.

עמיר פרץ: יבוא עזר מציון, היה מבצע ובאו 100 אלף אנשים והוא לקח דגימות אבל אין לו כסף לבדוק את הכל.

עמיר פרץ: מחר מישהו יאמר לו שהוא לא עמד בחוק ויסגרו לו את המקום?

זבולון אורלב: עזר מציון לא ייקח מאה אלף דגימות אם הוא יודע שהוא לא יכול לבדוק אותן.

זאב בילסקי: לא.

זאב בילסקי: מה שקורה בפועל זה שהגוף שלוקח את זה, הוא יודע בדיוק.

זאב בילסקי: לא תהיה הפתעה שפתאום יבואו מאה אלף אנשים.

זאב בילסקי: הוא יודע שהוא הולך למבצע אליו יבואו 15 אלף פחות או יותר, ואם הוא יודע שאין לו את הכסף לזה, הוא יקטין את המספר או שהוא לא יעשה את המבצע בכלל.

זבולון אורלב: עזר מציון לא ייקח מאה אלף דגימות אם הוא יודע שאין שום סיכוי בעולם שיהיה לו כסף לממן את הבדיקות האלה.

ברכה זיסר: לכן בהרבה מבצעים נסגרו תחנות לפני הזמן כי ידענו שאין לנו מספיק כסף לבדוק את כל הדגימות.

עמיר פרץ: אם עזר מציון או כל גוף אחר פועל בשיטתיות כל כך מדויקת, תקבע זמן.

יצחק יניב: אפשר לקבוע שלושה חודשים.

עמיר פרץ: תקבע שלושה חודשים.

עמיר פרץ: זה ייראה סביר.

ברכה זיסר: לדעתי שלושה חודשים זה זמן סביר.

עמיר פרץ: אם אתה אומר שאתה מצפה מעזר מציון שידעו לתכנן את חייהם, אז בוא נאמר להם שלושה חודשים.

זאב בילסקי: בפרשת קדושים נאמר:

זאב בילסקי: בפני עיוור לא תשים מכשול.

זאב בילסקי: מה שקורה הוא שברגע שאתה קוצב את הזמן, אחר כך מסתבר שמתוך 100 אלף דגימות, שלוש הלכו אחרי הזמן המיועד ואז אתה מתחיל להיות בבעיה כי עברת על החוק.

זאב בילסקי: אני מציע שאנחנו כאן לצורך העניין הזה נשתמש במילה זמן סביר.

זאב בילסקי: זה מה שקורה בהרבה מאוד הצעות חוק כמו כאשר האישה לא יכולה לנהוג ברכב אלא מישהו אחר יכול לנהוג בו ובסוף אתה רואה מה קורה.

זאב בילסקי: חבר הכנסת פרץ, אני אומר לך שכאן, במקרה הזה, מכיוון שאני מכיר את המבצעים האלה של עזר מציון, אני חושב שהמילה זמן סביר היא מילה ראויה במקרה הזה.

זבולון אורלב: יש לך עוד סעיף אחד האומר לקבוע כללים שיסדירו וכולי.

עמיר פרץ: אני היום נדיב אתכם, אבל תדע שמבחינה משפטית זמן סביר הוא פחות משלושה חודשים.

עמיר פרץ: אין בית משפט שיאמר לך שזמן סביר הוא מעבר לזמן הזה.

טליה אגמון: תלוי בקונטקסט.

יצחק יניב: חבר הכנסת אורלב אומר שאולי נשאיר למשרד הבריאות לקבוע שאלה הם שלושה חודשים בתקנות.

אילת שנער: אני מנהלת שירותי הדם של מגן דוד אדום.

אילת שנער: אני חושבת שצריך לקבוע זמן, כמו שחושבת דוקטור זיסר.

אילת שנער: אני חושבת שצריך מאוד להיזהר מפגיעה באמון הציבור מכיוון שציבור שעמד שעות בתור ולקחו לו דגימה אבל בסופו של דבר לא בדקו אותה במשך חודשים ושנים, אנחנו נאבד את אמון הציבור.

זבולון אורלב: זה לא חודשים ושנים.

אילת שנער: זה עלול לקרות.

אילת שנער: זה קרה בעבר וזה עלול לקרות שוב.

ברכה זיסר: זה לא קרה בעבר.

זבולון אורלב: אדוני היושב ראש, בסעיף הבא כתוב:

זבולון אורלב: המנהל רשאי לקבוע כללים שיסדירו עריכת בדיקות התאמה.

זבולון אורלב: זה עניין מקצועי, ישבו עם בנק הדם ויאמרו שתשעים ימים זה הזמן הסביר, או 91 ימים וכולי.

חיים כץ: אנחנו משאירים את הסעיף כמו שהוקרא.

עמיר פרץ: מנכ"ל משרד הבריאות מוגדר כאן כמנהל.

חיים כץ: עברנו את סעיף 3.

חיים כץ: סעיף 4.

אייל לב ארי: 4.

אייל לב ארי: הסכמה מדעת.

אייל לב ארי: (א) לא תילקח דגימה מאדם לשם עריכת בדיקת התאמה ולא יירשמו תוצאותיה במרשם תורמי מח עצם ללא קבלת הסכמה מדעת בכתב של הנבדק והוראות סעיפים 11, 12, 14, 19, 20 ו-25 לחוק מידע גנטי לא יחולו על ביצוע בדיקות התאמה.

אייל לב ארי: נוסח הסכמה מדעת ייקבע בטופס על ידי שר הבריאות בהתייעצות עם שר המשפטים.

זבולון אורלב: מה זה סעיפים 11, 12 וכולי?

חיים כץ: עכשיו הוא יתחיל להסביר.

אייל לב ארי: סעיף 11 בחוק מידע גנטי מדבר על נושא הסכמה מדעת.

אייל לב ארי: סעיף 12 מדבר על מתן הסבר נוסף לעניין דגימת DNA מזוהה.

אייל לב ארי: סעיף 14 הוא לעניין מסירת תוצאת בדיקה גנטית.

אייל לב ארי: סעיף 19 מדבר על מסירת מידע לאחר.

אייל לב ארי: סעיף 20 מדבר על מסירת מידע לצורך טיפול בקרוב.

אייל לב ארי: סעיף 25 מדבר על הסכמה של קטין שמלאו לו 16 שנים כי בהמשך החוק יש הסדר לגבי קטינים.

זבולון אורלב: מה זה סעיף 25?

זבולון אורלב: מה לגבי קטין?

אייל לב ארי: סעיף 25 מדבר על הסכמה של קטין שמלאו לו 16 שנים לפי חוק מידע גנטי.

קריאה: זה לא רלוונטי.

ג'ודי וסרמן: זאת צורה מיוחדת של מתן הסכמה.

זבולון אורלב: מאיזה גיל לוקחים דגימות?

ג'ודי וסרמן: מגיל 18.

זבולון אורלב: זה כתוב באיזשהו מקום בחוק?

ג'ודי וסרמן: כן.

קריאה: אפשר גם לקחת מקטין.

אייל לב ארי: אבל צריך הסכמה.

זבולון אורלב: כתוב באיזשהו מקום בחוק שהדגימות נלקחות רק מגיל 18?

זבולון אורלב: אם כן, אז סעיף 25 לא רלוונטי.

טלי שטיין: אנחנו לא בטוחים, אבל ליתר דיוק היינו רוצים לחשוב שלא צריכה להיות התייעצות עם שר המשפטים בנקודה הזאת.

טלי שטיין: זה לא מקובל בדברים דומים.

חיים כץ: למה המציעים הכניסו את זה המשפטים?

עמיר פרץ: בטעות.

עמיר פרץ: רצו להיות בסדר עם שר המשפטים, אבל הוא מוותר על זה, כך שזה בסדר.

עמיר פרץ: תמחקו את שר המשפטים

חיים כץ: יש הערות נוספות לסעיף 4?

טליה אגמון: הבהרה.

טליה אגמון: לגבי הקטינים.

טליה אגמון: בהמשך באמת יש הוראה שאומרת שבעצם בדיקת התאמה לקטין נעשית רק לצורך קרוב משפחה ולא לצורך הכללה במאגר.

טליה אגמון: השאלה אם זה יהיה רק קטין באופן כללי או מגיל 17 כבר כן נאפשר את זה.

ג'ודי וסרמן: נדון בסעיף 10(א).

חיים כץ: סעיף 4 גם מקובל עליך?

טליה אגמון: סעיף 4, רק להבהיר שההחרגה של ההוראות של חוק מידע גנטי נדרשת כיוון שלא נמסרות כאן תוצאות.

טליה אגמון: לכן כל יתר ההוראות של חוק מידע גנטי לא רלוונטיות.

טליה אגמון: צריך לומר את זה במפורש.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: אנחנו נצביע.

מאיר שלום: ברשותך, עוד הערה.

מאיר שלום: הסכמה מדעת צריכה גם להתייחס לסיטואציה של העברת המידע למאגר אחר במקרה שאותו מאגר נסגר.

ג'ודי וסרמן: נוסח הסכמה ייקבע על ידי משרד הבריאות.

ברכה זיסר: אם יש לי חצי מיליון במאגר שחתמו על הסכמה מדעת שהם מוכנים להיכלל במאגר של עזר מציון, אני לא יכולה להחיל את זה לאחור.

טליה אגמון: תהיה הוראת מעבר לעניין הזה.

ג'ודי וסרמן: יש הוראות מעבר.

עמיר פרץ: תחדדי בבקשה את הסעיף הזה.

עמיר פרץ: מה אמרת גורלם של אלה שנמצאים אצלך?

ברכה זיסר: גורלם של חצי מיליון אלה שתרמו וחתמו על הסכמה מדעת שהם מוכנים להיות במאגר של עזר מציון, היא רצתה להוסיף משפט שבמידה שהמאגר נסגר, הם מוכנים לעבור למאגר אחר.

ברכה זיסר: על אלה שחתומים כבר, אני לא יכולה לעשות את זה.

ברכה זיסר: אני יכולה להתחיל מרגע החלת החוק.

עמיר פרץ: יש לך מאגר של חצי מיליון אנשים ואם מסיבה כזאת או אחרת המנהל רוצה להשתמש בזה לצרכים ראויים, זה מאגר לגביו ההחלטה תהיה שלכם?

עמיר פרץ: לא הגיוני בעיניי.

עמיר פרץ: זה הופך להיות מאגר לאומי.

עמיר פרץ: זה חלק מהסיכומים של החוק, שאת צריכה לשרת את כולם.

זבולון אורלב: יש כאן אי הבנה.

זבולון אורלב: כל המאגרים הקיימים היום שייכנסו למסגרת החוק הופכים להיות מאגרים לשימוש בינלאומי ולא רק שימוש בישראל, כמו שאנחנו משתמשים במאגרים בכל העולם ואין שום מגבלה.

זבולון אורלב: האתרים פתוחים לשימוש של כל אדם שהדגימה מתאימה לו.

זבולון אורלב: עלתה כאן שאלה אחרת.

זבולון אורלב: יום אחד עזר מציון החליטה לפרק את העמותה.

עמיר פרץ: יעבור המאגר למשרד הבריאות.

זבולון אורלב: צריך לקחת את כל המאגר הזה ולהעביר אותו למישהו אחר.

זבולון אורלב: יהיה כאן בחוק שמעתה ואילך, כל נבדק תורם, יחתימו אותו על הסכמה מדעת וגם על הסכמה שאם חס וחלילה המאגר הזה, בהדסה או בעזר מציון, נסגר – הוא מרשה להעביר את זה למאגר אחר.

ג'ודי וסרמן: לפי הנחיות המנהל.

זבולון אורלב: אומרת דוקטור ברכה זיסר שאת זה היא לא יכולה לעשות רטרואקטיבית, ללכת עכשיו ל-500 אלף אנשים שהיא התרימה אותם ולומר להם עכשיו שאם חס וחלילה היא תסגור את המאגר של עזר מציון, תסכימו שזה יעבור למקום אחר.

זבולון אורלב: זה לא מעשי.

עמיר פרץ: זה פתרון.

עמיר פרץ: צריך להטיל על המנהל שבמקרה שמאגר נסגר, הוא יהיה רשאי לפנות.

ג'ודי וסרמן: זה מופיע בהמשך.

זבולון אורלב: להחתים רטרואקטיבית אנשים שמסכימים.

עמיר פרץ: לא היא, אלא ביום שייסגר חלילה, יהיה רשאי המנהל להחתים אותם רטרואקטיבית.

זבולון אורלב: יש את זה בחוק.

זבולון אורלב: לא צריך להחתים אותם.

חיים כץ: אם כן, גם סעיף 4 מקובל.

חיים כץ: מאחר שגם סעיף 4 מקובל, אנחנו נצביע על סעיפים 1, 2, 3 ו-4.

חיים כץ: ה צ ב ע ה סעיפים 1, 2, 3 ו-4 – אושרו

חיים כץ: אני מודה לכם.