ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 123, 2009-12-22 12:00

אלכס מילר: אני רוצה לחזק את דבריך, אדוני.

אלכס מילר: אנחנו חייבים לנצל את כל הכלים שעומדים לרשותנו כדי להגשים את הציונות שלנו גם בצפון וגם בדרום.

אלכס מילר: יש לנו מעט בעיות שאנו היינו עדים להם ושוחחנו עליהם כאן

אלכס מילר: בדיונים בוועדה: חיזוק ההוראה ומורים, שרוצים לבוא וללמד באזורי הפריפריה, אבל הממשלה הפחיתה בצורה משמעותית בשנים האחרונות את העידוד של המורים הללו.

אלכס מילר: אנחנו צריכים לעשות שינוי אסטרטגיה בדרך בה אנחנו מתייחסים לעניין הזה של חיזוק החינוך הציוני, ובייחוד מה שקורה בפריפריה במוסדות להשכלה גבוהה ובבתי ספר, ולעניין של עידוד אותם האנשים האחראים למערכת החינוך הגבוה ומערכת החינוך התיכוני והעל תיכוני באותם אזורים.

אלכס מילר: לדעתי, ניתן לעשות הרבה מאוד דברים, אבל צריך דרך אסטרטגית מטעם הממשלה או מטעם הכנסת.

אלכס מילר: חשוב מאוד שאנחנו מדברים על הנושא הזה היום, כי אולי מהדיונים של היום בוועדות הכנסת נצליח לעשות חיבור בין כל הדברים ולהציע כמה הצעות חוק, שייתנו את הפתרונות לבעיות הקיימות, שייתנו כלי כללי להתמודדות עם אותו מאבק שאנחנו מנהלים במדינה כבר 60 שנה.

אלכס מילר: הדוגמא לכך, היא החוק שאני מחוקק עכשיו, חוק יסוד התקציב בנושא של פגיעה בסמלי המדינה.

אלכס מילר: אחד הסעיפים מדבר על כך שלא יעשו דבר כנגד המדינה כמדינה יהודית, ואחד ממשרדי הממשלה, משרד המשפטים, בא ואומר לי: "יש לנו בעיה עם ההגדרה של מדינה יהודית".

אלכס מילר: אנחנו נמצאים בבעיה מבחינת הראייה הכללית של האנשים הנמצאים היום ולוקחים את האחריות על החקיקה.

אלכס מילר: כאשר באים ושואלים מטעם משרד המשפטים מה זאת מדינה יהודית, אני שואל לאן הגענו.

אלכס מילר: לרובנו, הדבר הוא מובן מאליו.

אלכס מילר: לאלה שזה לא מובן, אני חושב שהגיע הזמן להזכיר שאנחנו חיים ברוח של מגילת העצמאות, ושם הדבר מובהק בצורה הכי ברורה.

אלכס מילר: אני אשמח, שהאורחים יתייחסו לנושא: מה ניתן לעשות, מהם הרעיונות.

אלכס מילר: היום אני ממלא את מקומו של יו"ר הוועדה, חה"כ זבולון אורלב.

אלכס מילר: כחבר ועדה קבוע וכמי שמתעסק רבות בנושא של חינוך, חשוב לי לשמוע את הדברים הללו גם מחברי הכנסת וגם מאורחים.

אלכס מילר: נראה אם יש לנו אפשרות לקדם דברים.

אלכס מילר: אני מאמין שיהיה לנו רוב מוחלט מחברי הבית שיתמכו ביוזמות שאנחנו נקדם בנושא של הגשמת הציונות וחיזוק הפריפריה.

אברהם אפשטיין: אני גר בשכניה, יישוב קהילתי שנמצא באזור משגב בגליל, בין חיפה לכרמיאל.

אברהם אפשטיין: אני רציתי לדבר על הבעיות שמאפיינות את היישובים הקהילתיים הקטנים שנמצאים באזור שלנו, מההיבט של מערכת החינוך.

אברהם אפשטיין: אני מאמין, שגורם המשיכה הראשון של אוכלוסייה טובה וחזקה לפריפריה, זה מערכת חינוך שתהיה טובה, שתהיה ברמה מאוד גבוהה.

אברהם אפשטיין: אנחנו חייבים לדאוג לדבר הזה.

אברהם אפשטיין: הריחוק מהמרכז גורם לזה שיש הרבה פחות אפשרויות בחירה.

אברהם אפשטיין: לדוגמא בית ספר תיכון – כאשר ילדים צריכים לבחור את המגמות שבהן הם ירצו ללמוד, בגלל שקיים אך ורק בית ספר אזורי אחד שמשרת הרבה מאוד יישובים על פני שטח מאוד גדול, הוא צריך לתת מענה להרבה מאוד אפשרויות ולא תמיד עומדים בזה מבחינה תקציבית.

אברהם אפשטיין: העלות של פתיחת מגמת מוזיקה, ספורט, אומנות, מזרחנות או טכנולוגיה, היא גבוהה.

אברהם אפשטיין: לא תמיד יהיו מספר תלמידים שמצדיק את פתיחת המגמה.

אברהם אפשטיין: זה יוצר חוסר יציבות וגם מוריד את הכל לבינוניות כאשר מתפרסים על כל כך הרבה תחומים.

אברהם אפשטיין: בעיר יש לך הרבה יותר אפשרויות בחירה.

אברהם אפשטיין: יש בית ספר אחד שהוא בית ספר למדעים ואומנויות, יש בית ספר לנושא כזה ואחר.

אברהם אפשטיין: אצלנו אין אפשרות בחירה.

אברהם אפשטיין: מעבר לזה, המועצה שלנו מוגדרת כאזור סוציו-אקונומי גבוה יחסית ומקבלת תקציבים מינימאליים של משרד החינוך.

אברהם אפשטיין: לפי חוקי הכנסת, אסור לחייב הורים לתשלומי הורים.

אברהם אפשטיין: למשל, רצינו לקיים מגמה למוזיקה והיינו צריכים להוסיף תשלום עבור קבוצות קטנות של הרכבים, אבל אי אפשר היה לגבות את הכסף הזה.

אברהם אפשטיין: זה איים על סגירה בכלל של המגמה הזו.

אלכס מילר: למה אתם לא עושים את זה במסגרת של חינוך בלתי פורמאלי אחרי שעות הלימודים?

אברהם אפשטיין: היום במדינת ישראל ילד יכול להיבחן בחינת בגרות במוזיקה.

אברהם אפשטיין: אני רוצה שתהיה אפשרות שהוא יוכל ללמוד את זה בחינוך הפורמאלי.

אברהם אפשטיין: מעבר לזה, ישנה בעיה של הסעות.

אברהם אפשטיין: במועצה שלנו יש 35 יישובים, מתוכם 6 יישובים בדואים, יישוב אחד דתי, יישוב אחד דתי-חילוני.

אברהם אפשטיין: המועצה נמצאת על 200,000 דונם צפונה לכרמיאל ועד היישובים הדרומיים שנמצאים באזור שפרעם.

אברהם אפשטיין: זה שטח גדול, שחוצה כל מיני יישובים וכל מיני כפרים ערביים מאוד גדולים, וצריך לקיים מערכת הסעות.

אברהם אפשטיין: גם אם מדברים על לימודים בחינוך לא פורמאלי, ישנה בעייתיות גדולה.

אברהם אפשטיין: בנוסף, ההיצע הוא קטן יותר, כיוון שרוב המורים הטובים בתחומים ספציפיים, כמו מוזיקה, ספורט וכו', נמצאים באזור המרכז.

אברהם אפשטיין: יש כאן קשיים.

אברהם אפשטיין: צריך לקבל שאפשרויות הבחירה הן קטנות יותר, אבל צריך לתת סיוע.

אברהם אפשטיין: צריך להתייחס לא רק למשכורת של התושבים אלא גם לריחוק מהמרכז.

אברהם אפשטיין: בנוסף, צריך לאפשר תשלומי הורים.

אלכס מילר: אני לא מאמין שאנחנו נגיע למצב שאנחנו נאפשר גבייה בלתי מבוקרת בנושא של תשלומי הורים.

אלכס מילר: אנחנו בדרך לבוא ולצמצם ולהוריד בכלל את הנושא של תשלומי הורים מסדר היום.

אלכס מילר: יש כל מיני אופציות שעומדות כרגע בפני חברי הכנסת.

אלכס מילר: הבית הזה הבהיר, שחוק חינוך חובה גם צריך להיות חינוך חינם.

אלכס מילר: במקומות מסוימים ניתן לגבות כסף.

אלכס מילר: יכול להיות שמבחינת ההורים במקומות מסוימים זו לא בעיה, אבל במקומות אחרים זה מוביל לבעיה משמעותית.

אלכס מילר: אם המדינה החליטה שכל ילד בישראל חייב לקבל חינוך, המדינה גם צריכה לקחת אחריות על הנושא של תשלומי הורים.

אלכס מילר: כדאי לחשוב על זה, שאותו כסף שהייתם רוצים לגבות וההורים כן מסוגלים לשלם במסגרת של חינוך רגיל יופנה לחינוך בלתי פורמאלי.

אלכס מילר: יכול להיות שזה יסגור את הפינה של ההסעות ושאר הדברים.

אלכס מילר: בסופו של דבר, אנחנו לא נוכל לפתור את הבעיה על ידי אפשרות לתשלומי הורים בלי שום ביקורת ויכולת השפעה של אותם הורים על גובה הסכום.

אברהם אפשטיין: באזור המרכז הורים יכולים לבחור ולשלוח את הילד שלהם לבית ספר פרטי כזה או אחר.

אברהם אפשטיין: אצלנו אין את האפשרות הזו.

אברהם אפשטיין: אנחנו לא מקבלים את התקציב הנוסף הזה, ואנחנו נשארים תקועים.

אברהם אפשטיין: בנוגע להסעות – המועצה שלנו משלמת 1,300,000 שקלים לשנה, שזה אחוז אחד מתקציב המועצה, רק עבור מלווים לילדים חריגים ונכים, שמסיעים אותם לבתי ספר מיוחדים.

צליל דניאלי: הייתי רוצה להציג פרויקט, שאנחנו פעילי "אם תרצו" מריצים בחיפה.

צליל דניאלי: הפרויקט נקרא "סדנת 200", משום שהוא סוגר ב-4-5 שעות 2,000 שנות היסטוריה של מורשת יהודית.

צליל דניאלי: הפרויקט מיועד לבתי ספר שנמצאים בפריפריה, כמו עכו, קריות ונהרייה.

צליל דניאלי: בחרנו בערים הנמצאות בקרבה לחיפה, כדי שלנו כסטודנטים באוניברסיטה יהיה יותר קל לרכז אותם.

צליל דניאלי: לדעתנו, רק אם התלמידים יבינו את הקשר שיש בין כל מקצועות הלימוד, כמו היסטוריה, לשון, תנ"ך ואזרחות, ההתנהגות שלהם בפועל תשתפר.

צליל דניאלי: כל אדם שמונע מערכים מסוימים מקבל החלטות נכונות יותר.

צליל דניאלי: הסדנא מתחילה במוזיאון הכט שבאוניברסיטת חיפה.

צליל דניאלי: המוזיאון מציג פריטים ארכיאולוגים מתקופות שונות בהיסטוריה היהודית.

צליל דניאלי: התלמידים מגיעים, שני פעילים של התנועה ביחד עם מדריכים מהמוזיאון מלווים אותם וסוקרים איתם במשך שעתיים את הפריטים שיש במוזיאון.

צליל דניאלי: בהרצאת הסיכום של הפעיל מתייחסים לתוצאות מרד בר כוכבא והמרד הגדול, כמפץ ששלח את היהודים לגלות.

צליל דניאלי: אנחנו מדברים איתם גם על מה שמנע מהיהודים להיעלם בגלות: איסור ההתבוללות, קדושת השפה העברית, שמירה על ההיסטוריה המשותפת והזיכרון של ירושלים, שבא לידי ביטוי בעיקר בחתונה היהודית בשבירת הכוס.

אלכס מילר: אני מכיר את הפרויקט.

אלכס מילר: החבר'ה של התנועה שלכם הציגו בפניי אותו לפני תקופה מסוימת.

אלכס מילר: אני חושב שזה פרויקט מבורך.

אלכס מילר: אני מאחל לכם בהצלחה.

אלכס מילר: אני אשמח לבדוק דרך לסייע לכם.

30709: אני מציע, לחברי הוועדה ולסגן שר החוץ, לתמוך בכך שהשנה הנושא שייבחר יהיה 60 שנה לעיירות הפיתוח.

30709: אנחנו העלינו את הנושא במושב המרכזי בערב הפתיחה בכנס שדרות.

30709: יד בן צבי הוציא לזה ספר עכשיו.

30709: לא הרבה ידאגו לעיירות הפיתוח בהקשר הזה.

30709: אם זה לא יהיה השנה יהיה קשה לעשות את זה בשנת ה-61.

30709: ועדת השרים לענייני טקסים וסמלים מתכנסת בשבוע הבא, ויעלו שם נושאים סבירים וטובים: כחול לבן, רווחה, חינוך.

30709: עיירות הפיתוח הן חגורת הביטחון של ישראל לא רק במובן הביטחוני, אלא גם במובן החברתי.

30709: אין מי שיעשה להן את המלחמה הזו באמת, בטח לא בשנה קשה זו.

30709: לדעתי, נעשה פה עוול היסטורי.

30709: כנשיא כנס שדרות לחברה, אני אומר לכם שיש אצלנו כביש, שמצד אחד שלו יש את ארץ ישראל שקוראים לה "ישראל החלוצית", ומהצד השני "ישראל השנייה".

30709: מה עשה את ההבדל הזה?

30709: למה ההתיישבות בעמק יזראל היא "חלוצית" וההתיישבות בעוטף עזה היא "ישראל השנייה"?

30709: אני לא יודע להגיד.

30709: יש הזדמנות לעסוק בזה כנושא מרכזי ב-60 שנה לעיירות הפיתוח ו-62 שנה לישראל.

30709: אני לא רוצה להיתפס לקטנות, אבל שנה שעברה הדליקו את המשואות נציגי העיר תל אביב.

30709: מגיע להם, אבל להם יותר קל במאבק הזה.

30709: אני מציע, שנתמוך השנה בכך שזה יהיה הנושא של שנת העצמאות.

30709: זה ישרת את כל הדברים שעלו כאן.

30709: בנוסף, מגיע לתושבי עיירות הפיתוח להדליק את המשואות ביום העצמאות לא פחות מתושבי תל אביב.

אלכס מילר: עוזי, אם תוכל לשלוח את ההצעה שלך, אני אשמח להעביר אותה לשר התיירות, שעומד בראש הוועדה לסמלים.

אלכס מילר: סגן שר החוץ צריך להמשיך לשאר הוועדות.

30709: אני מעביר לך את ההצעה.

שמואל קפלן: אני מנהל את גף המחשבים במשרד החינוך.

שמואל קפלן: מה למחשבים ולנושא של הגשמת הציונות?

שמואל קפלן: יש הרבה.

שמואל קפלן: רציתי לומר, שבשנתיים האחרונות עיקר הפעולות שנעשות הן דווקא באזורי הדרום והצפון.

שמואל קפלן: נמצאים פה חבריי ממחוז הדרום של משרד החינוך, והם יוכלו אולי להרחיב.

שמואל קפלן: אני רציתי לומר שני דברים מרכזיים.

שמואל קפלן: מה שמבדיל את אותן פעילויות שהזכרתי, הוא שיתוף הפעולה הבין משרדי.

שמואל קפלן: יש שיתוף פעולה פורה ומיוחד עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל, במסגרתו מופעל פרויקט של אמצעי מחשוב מתוחכמים, "כיתות חכמות" – עמדת מחשב למורה המחוברת לאינטרנט, מקרן ולוח אינטראקטיבי עליו אפשר להקרין סרט או כל דבר אחר, ואחר כך גם לשלוח לביתם של התלמידים.

שמואל קפלן: כל הטכנולוגיה הזו שמשולבת בתוך התהליכים של ההוראה בכיתה תביא את החינוך למקומות הרבה יותר מתקדמים.

שמואל קפלן: החוויה למורים ולילדים תהיה הרבה יותר מאתגרת ומרתקת.

שמואל קפלן: יש פרויקט כזה בכמעט 100 כיתות בדרום.

שמואל קפלן: פרויקט שני בסדר גודל דומה מתחיל בצפון, ויוצא לדרך ממש בימים אלו.

שמואל קפלן: יש שני דברים נוספים שנעשים.

שמואל קפלן: האחד נעשה ביוזמתו של השר מיקי איתן בשדרות, אדם רב זכויות בתחום המחשוב ותקשוב בחינוך.

שמואל קפלן: המטרה של הפרויקט הזה, שהוא שילוב יוזמה שלו עם הג'וינט והמשרד שלנו, הוא לתת לילדי שדרות יותר.

שמואל קפלן: יוזמה נוספת, יוזמה שהתחילה ממשרד ראש הממשלה בדרום ביישובים של עוטף עזה, היא לצייד את כל אותם בתי ספר ממוגנים שנבנים מחדש, כך שיהיו מדגימים לכל מדינת ישראל.

שמואל קפלן: מדובר על תקציבים שיובילו למשהו שאין בארץ ואין גם במקומות אחרים.

שמואל קפלן: לסיכום – אם נחבר את התקציבים של שתי היוזמות, מדובר בתקציבים של מעל 70,000,000 שקלים ל-3 שנים בתוכנית רב שנתית.

שמואל קפלן: מה שיותר משמח הוא אותו שיתוף פעולה גם עם העמותות וגם בין משרדי ממשלה.

אלכס מילר: טל אל-על, סגן ראש עיריית באר שבע, בבקשה.

טל אל-על: אני רוצה להתחיל בברכות לסגן השר, דני איילון, על היוזמה, ולך אדוני היו"ר על האתגר בדיון.

טל אל-על: אני רוצה לנצל את הבמה ולדבר על מה שסגן השר והיו"ר דיברו עליו, לאו דווקא רק בהיבטים של החינוך אלא גם בהיבטים של הציונות.

טל אל-על: כמו שאתם רואים, אני יחסית אדם צעיר.

טל אל-על: אפשר גם לדבר על הדור שלי, שמחפש את ההגדרות שלו מחדש.

טל אל-על: קראו לנו דור האיקס, דור הווי ושמות אחרים.

טל אל-על: כל האמירות האלה באות לומר, שהדור שלנו קצת מתנתק, קצת איבד את המטרה.

טל אל-על: קיבלנו מדינה מוכנה.

טל אל-על: אנחנו אמנם עושים מילואים, אבל בגדול החיים יחסית נוחים.

טל אל-על: גם בבאר שבע החיים יחסית נוחים, שלא כמו סטיגמה כזו או אחרת.

טל אל-על: אנחנו מתפרנסים, לומדים, משכילים, טסים לחו"ל, נהנים מהחיים, פה ושם מבצע או מלחמה, אבל החיים מתגלגלים.

טל אל-על: אני אומר את זה בציניות, כיוון שאני חושב שיש סוג של התפוררות של החברה מבפנים.

טל אל-על: אנחנו קצת אבדנו את עצמנו ואת הכיוון שלנו.

טל אל-על: יש לך כל מיני נורות אדומות, כמו השתמטות מצה"ל.

טל אל-על: אני לא מדבר על חרדים בלבד.

טל אל-על: אני מדבר על החילונים שמהווים את האחוז הגבוה ביותר של השתמטות מצה"ל, אבל לא מדברים על זה.

טל אל-על: נוח לדבר על המיעוטים, על החרדים.

טל אל-על: הבעיה היא אצלנו, הדור המפונק שרודף אחרי המותגים.

טל אל-על: אני אבא לשני ילדים קטנים, וזה מטורף.

טל אל-על: זה הופך להיות חזות הכל.

טל אל-על: כך נקבע מעמדו של הילד בכיתה ובגן.

טל אל-על: זה עובר כל טעם טוב.

טל אל-על: האינדיווידואליזם שלנו הולך וגובר.

טל אל-על: כל אחד דואג לעצמו, לפרנסתו, לחייו הנוחים.

טל אל-על: כל זה מביא לסוג של התפוררות מבפנים.

טל אל-על: אני חושב שהמדינה יותר מהכל זקוקה היום להגדרה מחדש של מהי הציונות עבורנו.

טל אל-על: הציונות של המאה ה-19 היא לא הציונות של המאה ה-20.

טל אל-על: הציונות של המאה ה-20 היא לא הציונות של המאה ה-21.

טל אל-על: כל זה מוביל אותי לפריפריה.

טל אל-על: הממשלה והכנסת צריכים לסמן יעד, ולומר לשם אנחנו רוצים להגיע.

טל אל-על: הגשמת הציונות צריכה להיות בפריפריה.

טל אל-על: גאולה כהן אמרה כבר, כי הבעיה של הנגב היא שהוא בקונצנזוס.

טל אל-על: זאת הבעיה שלנו.

טל אל-על: כולם אוהבים את הנגב, את הדרום, כולם בעד, כולם מצקצקים בלשונם שזה חשוב.

טל אל-על: האהבה שתושבי הדרום מקבלים, במיוחד אחרי "עופרת יצוקה" היא אדירה.

טל אל-על: אנחנו מרגישים את זה, ואנחנו חלק בלתי נפרד מהמדינה.

טל אל-על: עם זאת, זה עקב אכילס שלנו.

טל אל-על: אנחנו כל כך בקונצנזוס, שאנחנו לא מקבלים שום דבר.

טל אל-על: יש פה סוג של אבסורד.

30709: זה לא בגלל שאתה בקונצנזוס, אלא בגלל שאתה משקל קטן מבחינה פוליטית.

טל אל-על: גם.

30709: לא סופרים אותך, בגלל שספרו אותך וראו שמדובר במעט אנשים.

טל אל-על: אבל יש קבוצות אחרות של אוכלוסייה שמונות מספר מועט של אנשים ומקבלות יותר.

טל אל-על: אני לא רוצה לזלוג למקומות אחרים, במיוחד שהיו"ר הוא לא מהקשת הפוליטית שלי.

טל אל-על: אני איש מפלגת העבודה.

טל אל-על: אני יכול לומר, כי אחוזים הרבה יותר קטנים מאוכלוסיית הדרום והצפון ביחד מקבלים תקצוב של עד פי 4 פר אדם בהתנחלויות, כולל כבישי אוטוסטראדה שמובילים משום מקום לשום מקום.

טל אל-על: אני אדם פוליטי, ואני יודע היטב מהי המשמעות של ייצוג פוליטי.

טל אל-על: אני מסכים איתך, שעוד לא קם מנהיג בדרום ובצפון שיכול להרים את הכפפה ולגרום לייצוג אמיתי של הפריפריה בבית המחוקקים.

טל אל-על: גם המדינה זקוקה לאתגר חדש של הציונות.

טל אל-על: אין אתגר גדול יותר מאשר ללכת לפריפריה.

טל אל-על: אפשר להכניס את זה לקונטקסט הלאומני יותר, ולדבר על רוב יהודי בצפון ובדרום.

טל אל-על: אני ציוני גאה, ואני לא מתבייש להגיד את הדברים האלה, תוך כדי שמירה על מרקם היחסים הקיים.

טל אל-על: יש לנו מערכת יחסים יחסית טובה בדרום.

טל אל-על: אין לנו מהומות כמו מהומות אוקטובר.

טל אל-על: האוכלוסיות הערבית, הבדואית והיהודית חיות פחות או יותר בדו קיום טוב.

טל אל-על: היום הפריפריה היא הרבה יותר קרובה ממה שהיא היתה פעם.

טל אל-על: הרכבות וכביש 6 מביאים אותך הרבה יותר מהר והרבה יותר קרוב.

טל אל-על: אנחנו צריכים לשים לעצמנו את הציונות כיעד.

אלכס מילר: עדי ברקן, ממלא מקום ראש עיריית נצרת עלית, בבקשה.

עדי ברקן: נמצא איתנו גם סגן ראש עיריית נצרת עלית.

עדי ברקן: אני לא תמים דעים עם חברי מהדרום.

עדי ברקן: אנחנו מגיעים מוועדת הפנים, ושם הבנו שכנראה אין כזו אידיליה לא בדרום ולא בצפון.

טל אל-על: אני גר בדרום.

אלכס מילר: אני כבאר שבעי לשעבר וכמי שמגיע לשם בכל שבוע, יודע טוב מאוד מהן הבעיות של באר שבע ושל הדרום.

אלכס מילר: זה לא הנושא כרגע.

אלכס מילר: כרגע אנחנו רוצים לראות איך אנחנו פותרים את הבעיות ומשנים את הכיוון.

עדי ברקן: אני שמח על היום הזה.

עדי ברקן: אני חושב שהיוזמה היא מצוינת.

עדי ברקן: אני רוצה לחזק את עוזי דיין.

עדי ברקן: דיברו פה על ציונות של 2010.

עדי ברקן: אי אפשר לדבר על כך שהכנסת החליטה שנותנים עדיפות לאומית לפריפריה.

עדי ברקן: מדובר על 2,000,000 תושבים.

עדי ברקן: בסופו של דבר, אנחנו צריכים לראות מה הנתח שמגיע לאותו אזרח בראייה הציונית.

עדי ברקן: מכנסת ישראל צריכה לצאת הבשורה, כי זאת שנת חיזוק הציונות.

עדי ברקן: מבחינתנו, צפון ודרום זה חלק ממדינת ישראל.

עדי ברקן: אם אנחנו נדע ליישב אותם – ואני לא רוצה לדבר על מספרים.

עדי ברקן: אם הממשלה להיות ביחס של 100 ל-145 בצפון, אז אנחנו כבר נמצאים ביחס של 100 ל-175 מול האוכלוסייה הערבית.

עדי ברקן: אנחנו הולכים ומאבדים את הצפון.

עדי ברקן: האמירות הן אמירות טובות, אבל אם לא נדאג להטביע את המושג הציוני ולא נדאג שאותו דור צעיר יהיה שם, כנראה שהוא לא יהיה שם.

עדי ברקן: למרכז הארץ יש עדיפות.

עדי ברקן: שם השקיעו, שם יש תשתיות.

עדי ברקן: מבחינתי, ההשקעה צריכה להיות בתקציב ולא באמירות.

עדי ברקן: אנחנו יושבים פה בוועדת החינוך.

עדי ברקן: לדעתי, זו אחת הוועדות הכי חשובות.

עדי ברקן: אני שואל, מה מקבל ילד בפריפריה לעומת ילד במרכז הארץ.

עדי ברקן: אנחנו רוצים לעשות הרבה מאוד דברים, ואנחנו מגיעים לפעמים למצבים שכדי להוציא את בתי הספר לירושלים ולמקומות אחרים על מנת לחזק את הציונות, לוקחים כסף מהרשות.

עדי ברקן: כנראה, מצבנו ברשות הוא לא כזה איתן.

עדי ברקן: הוא אמנם יציב ואנחנו מנהלים אותו באחריות מלאה, אבל אם רוצים לחזק את הציונות צריכה לצאת מפה בשורה.

עדי ברקן: יום העצמאות זו הזדמנות טובה לציין את הפריפריה, ולהגיד שיש שינוי בסדרי העדיפויות.

עדי ברקן: בנוסף, צריך לתת תקציב כדי שנוכל לעשות.

עדי ברקן: להגיד שעלינו לעשות מבלי לתת את האפשרות, זה לא אפשרי.

עדי ברקן: אנחנו צריכים להבין שאנחנו נמצאים בצומת דרכים מרכזי: או שנבין שצפון ודרום הם חלק ממדינת ישראל ונעשה את התיקונים הנדרשים, או שנתעורר בעוד מספר שנים ונראה שהגענו ליחס של 100 מול 250.

עדי ברקן: אז כל שקל שנשקיע לא יהיה שווה כמו שהוא שווה היום.

עדי ברקן: זה הזמן להשקיע.

אלכס מילר: יש לנו עוד נציג של דרום הארץ, אבירם, ראש עיר קריית גת.

30709: האם אתם יודעים איפה האמצע של מדינת ישראל מבחינה פיזיקאלית?

30709: הוא עשרה קילומטרים צפונית מבאר שבע.

אבירם דהרי: הזמינו אותי ליום לציון הפריפריה, אבל אנחנו לא נמצאים בפריפריה מבחינת ממשלת ישראל.

אבירם דהרי: אנחנו לא נמצאים במפת העדיפות או במענקי האיזון.

אבירם דהרי: כולנו יודעים שקריית גת היא עיר ואם בפריפריה.

אבירם דהרי: אני כאן כדי להזכיר, שאנחנו כן פריפריה וצריכים לתקן את זה.

אבירם דהרי: אני רוצה לדבר על פרויקט של ההזנה ביוח"א.

אבירם דהרי: אנחנו ביקשנו שאת הפרויקט תפעיל הרשות, ונקבל הרשאות ממשרד החינוך.

אבירם דהרי: זה כנראה בעייתי, כי המשרד לא ערוך לסיטואציה הזו.

אבירם דהרי: אנחנו רוצים להפעיל בעצמנו את הפרויקט ולא להשתמש בזכיינים של משרד החינוך.

אלכס מילר: זה לא כל כך קשור לנושא של הדיון.

אלכס מילר: אם אתה רוצה שאני אבדוק את העניין, תדבר איתי ואני אציג שאילתא למשרד החינוך.

אלכס מילר: עכשיו רשות הדיבור היא למתן פלג מ"תנועת אם תרצו".

מתן פלג: אני רוצה לדבר על ציונות וחינוך.

מתן פלג: אני חושב, שאחד האתגרים הכבירים של הציונות הוא להנחיל חינוך ערכי, היסטורי עמוק לחברה בישראל.

מתן פלג: כולנו פה קורבנות של מערכת החינוך.

מתן פלג: המון מאיתנו לא קראו אף פעם קווים של גורדון או מרטין בובר.

מתן פלג: יש המון הוגים יהודים-ישראלים, שכתבו הגות מאוד יפה ואנחנו לא מכירים את זה.

מתן פלג: לא סתם יזמנו פרויקט חינוך שמחבר 2000 שנה ומנסה להכניס ערכיות לתוך הנוער.

מתן פלג: הנוער מתנהג כמו שהוא מתנהג כי אין לו הבנה ערכית.

מתן פלג: אנשים לא מבינים מה זה ציוני.

מתן פלג: כאשר שואלים מה זה ציוני, הדבר הראשון שאומרים הוא שציוני הוא אדם שמבין שהעם היהודי צריך לשוב לציון.

מתן פלג: זה דבר נורא פשוט.

מתן פלג: היות ומערכת החינוך לא שמה דגש על זה, זה הולך לאיבוד.

מתן פלג: כמו שיש שיעור באזרחות, צריך להיות שיעור בציונות.

מתן פלג: צריך לתת לנוער את אהבת הארץ.

מתן פלג: אולי אפשר לחשוב על מורים נודדים, שיבואו וייתנו שיעורים על ציונות ואהבת הארץ.

מתן פלג: יותר קל יהיה לגייס לכך תקציב.

מתן פלג: מדובר רק במוניות למתנדבים.

מתן פלג: זה יציל את המדינה.

מתן פלג: יסתובב פה נוער, שירגיש יותר מחובר.

30709: הספיק היהודי הנודד.

30709: עכשיו יהיה לנו גם המורה הנודד.

אלכס מילר: רשות הדיבור לנציג מרכז "דרך הארץ".

אור דמארי: מהבוקר שמענו דברי חושך, כי כנראה זה המצב.

אור דמארי: קוראים לי אור, ואני חושב שלא יזיק לדבר על דברים טובים.

אור דמארי: אני רוצה לספר על מה שאנחנו עושים.

אור דמארי: לפני שנתיים הקמנו פרויקט "דרך ארץ" לזכר חבר שנהרג במלחמת הלבנון.

אור דמארי: אחרי מלחמות קמים פרויקטים יפים.

אור דמארי: אנחנו עובדים בגליל, ומביאים בתי ספר, תגלית, צבא ויהדות תפוצות, לקחת טורייה ביד, לעבוד ולהזיע.

אור דמארי: ככה אנחנו מוכרים את זה לבתי ספר ולצבא.

אור דמארי: כאשר הדברים האלה קורים ברמת הפיקוד של מג"דים ותגלית, זה יפה.

אור דמארי: אני חושב, שכל תלמיד בישראל צריך לחוש את האדמה.

אור דמארי: שמעתי על הפרויקט היפה של "אם תרצו", וזה נראה מצוין לשלב ידיים.

אור דמארי: בשנה שעברה הגיעה הקבוצה הראשונה של תגלית וקיבלו טורייה ביד.

אור דמארי: במשך רבע שעה לא ידעו איך להחזיק טורייה וכמעט נפצעו.

אור דמארי: אחרי רבע שעה הם הסתגלו, הדליקו מדורה ונשארו עד הערב.

אור דמארי: כנראה, שיש קשר בין עם ישראל לאדמה עצמה.

אלכס מילר: אני מכיר מדינה אחת בה בכיתה י"ב היו מוציאים את כל התלמידים לאכול תפוח אדמה.

אירית ברוק: גם פה זה היה פעם.

אור דמארי: לפני תפוח אדמה, אנחנו מדברים על לקחת טורייה לידיים, להזיע ולקבל יבלות בידיים.

אור דמארי: אפילו אם חיילי גולני מקבלים פקודה בשביל לבוא ליום הזה, הם נשארים שלוש שעות ויותר כדי לעבוד קשה.

אור דמארי: אני כבר מדבר על זה עם בכירים במשרד.

אור דמארי: אני ממליץ שדבר כזה יהיה בתוך מערכת החינוך.

אלכס מילר: במקום עובדים זרים בחקלאות.

אור דמארי: לא ככוח עבודה זול, אלא כדי להיפגש עם האדמה.

אלכס מילר: רעיון טוב.

אלכס מילר: נציגת משרד החינוך, בבקשה.

אירית ברוק: אני מנהלת את המחלקה לתנועות נוער ושנת חינוך במשרד החינוך.

אירית ברוק: אני רוצה להשלים את דברי חברי.

אירית ברוק: המשרד שם דגש על עבודה בפריפריה.

אירית ברוק: מדובר על תקצוב לפריפריה הצפונית בהעדפה של 124,000,000 תוספת מעבר לתקציב השוטף.

אירית ברוק: מדובר על תמריצים לעובדי הוראה בסך של 68,000,000 שקלים.

אירית ברוק: ברפורמת "אופק חדש" ניתנת העדפה לפריפריה.

אירית ברוק: יש השקעות רבות בתחום הבינוי והפיתוח לפי קריטריונים.

אירית ברוק: לגבי פעילויות עם אוכלוסייה צעירה – הוקמו שני כפרי סטודנטים ברמת הגולן ובנצרת עלית על מנת להכשיר סטודנטים מצטיינים לחינוך.

אירית ברוק: יש מגמה לפתוח מכינות קדם צבאיות ולהסב שנת שירות לפריפריה.

אירית ברוק: גם מערכת ההשכלה הגבוהה מגדילה את המכסות של הסטודנטים, שמופנות למכללות בפריפריה.

גדעון בן דרור: כאשר מגדירים פריפריה, ראוי להזכיר גם את ירושלים.

גדעון בן דרור: אני מתחיל לראות בה פריפריה שזקוקה לתמיכה.

גדעון בן דרור: ברמה הלאומית, רצוי לדבר על תעסוקה בגליל, בנגב ובירושלים, דיור בר השגה, בוודאי לצעירים, חינוך איכותי וכמה מוקדים ברמה לאומית: אוניברסיטה בגליל, מכללות הנדסיות שמתמקדות בנושאים הירוקים, בתי חולים ובתי ספר לרפואה.

גדעון בן דרור: יש ליצור תשתיות של הון אנושי בגליל במוקדים כאלה שקל להגדיר אותם וקל לתכנן אותם.

גדעון בן דרור: השאר זה תקציב.

30709: בפריפריה חיים בין שנתיים ל-6 פחות מהמרכז.

יהודית גידלי: למה?

30709: סיפור מורכב.

30709: במקום כמו באר שבע חיים כמעט 6 שנים פחות מאשר רעננה.

גדעון בן דרור: לפני שמגיעים לבתי החולים, צריכים לעשות משהו לתעסוקה ואיכות חיים.

גדעון בן דרור: הנקודה השלישית, היא מערכת החינוך.

גדעון בן דרור: צריכים לקבוע מכאניזם של עדיפות ותקינה מסוימת.

גדעון בן דרור: אני אתן מספר דוגמאות: תגבור שעות.

גדעון בן דרור: יש הרבה לקויות למידה.

גדעון בן דרור: הקטנה של מספר תלמידים בכיתה לפי "אופק חדש".

גדעון בן דרור: הצטיידות – מחשוב ותקשוב.

גדעון בן דרור: ספריות ומעבדות.

גדעון בן דרור: המעבדות לא כל כך מצוידות.

גדעון בן דרור: סלי תרבות, שיש להם קשר לאיכות חיים.

גדעון בן דרור: שיפוצים לבתי ספר ישנים.

גדעון בן דרור: אלה מערכות, שחלק גדול מהן קיימות כבר 60 שנה.

גדעון בן דרור: בנוסף, דבר המתפתח בעולם, קישור בתי ספר לתעשיות מודרניות ולאקדמיה, כיוון שהן בקו הראשון של הטכנולוגיות ושל המדע.

גדעון בן דרור: בית הספר, על פי תוכניות הלימודים יהיה מקושר אליהן.

אלכס מילר: אני רוצה לסכם את הישיבה.

אלכס מילר: בדיון עלו הרבה רעיונות.

אלכס מילר: אני חייב לברך את החבר'ה מתנועות "דרך ארץ" ו"אם תרצו" על היוזמות שלהם למען הציונות.

אלכס מילר: אלה יוזמות מבורכות.

אלכס מילר: אני רוצה להודות גם לכל הרשויות המקומיות שהשתתפו כאן.

אלכס מילר: אני מכיר ומבין את המצוקה.

אלכס מילר: בחלק מהדברים אנחנו מוצאים פתרונות, ולגבי חלק מהדברים עדיין הפתרונות רחוקים.

אלכס מילר: חשובה העבודה ומה שאנחנו עושים לטובת חיזוק הפריפריה.

אלכס מילר: בנושא של פנייתך, עוזי, אני אעביר את הפנייה לשר התיירות על מנת שייבדק העניין בוועדה לסמלים וטקסים.

אלכס מילר: אנחנו מברכים את סגן שר החוץ על היוזמה לקיום היום הזה.

אלכס מילר: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.