ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 56, 2009-12-22 10:00

ליה שמטוב: בוקר טוב לכולם.

ליה שמטוב: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: היום יש לנו יום מיוחד בכנסת שיזם סגן שר החוץ חבר הכנסת דני איילון והוא יגיע לוועדה שלנו יותר מאוחר.

ליה שמטוב: כל הוועדות המתכנסות כרגע מציינות את השגת הציונות לחיזוק הפריפריה, גם בוועדת החוקה, גם בוועדת הכלכלה ופנים.

ליה שמטוב: גם יהיה היום דיון באודיטוריום ובמליאת הכנסת.

ליה שמטוב: לכן אנחנו מציינים את זה גם בוועדה שלנו.

ליה שמטוב: אני בטוחה שמי שהגיע לפה יוכל לספר על הפרויקטים לצעירים בגליל ובנגב.

ליה שמטוב: לא מזמן הגיעו לפה צעירים עולים וקיימנו דיון על התוכניות שלהם כולל פרויקט בשיתוף צה"ל.

ליה שמטוב: היום הם כבר סיימנו את לימודיהם.

ליה שמטוב: חלקם רוצים להתיישב בגליל ובנגב.

ליה שמטוב: כנראה גם הם יספרו לנו מחוויותיהם.

ליה שמטוב: הישיבה שקיימנו אז היתה מבחינת מרגשת ביותר.

ליה שמטוב: כל המשרדים שהשתתפו לא התווכחו מרות ביניהם בדרך יוצאת דופן.

ליה שמטוב: כולם רצו לסייע בידיהם.

ליה שמטוב: אני רוצה לברך את מנכ"ל משרד הקליטה דימטרי אפרצ'ב ונתחיל.

דמיטרי אפרצ'ב: במשרד לקליטת עלייה הנושא של פריפריה תופס מקום מאוד נכבד בסדרי עדיפות של פעילות המשרד אם בתחומי הפרט אבל בעיקר בתחומים  של עידוד עלייה.

דמיטרי אפרצ'ב: אם נרצה להעמיק בזאת נמצאת איתנו כאן מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים חנה קורן.

דמיטרי אפרצ'ב: במדיניות החדשה של משרד הקליטה הרשויות המקומיות מקבלות דגש מיוחד כיוון שבתחום קליטת העלייה רשויות מקומיות מהוות בעצם את הנדבך המרכזי שבו מתקיים התהליך.

דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה הוא משרד מקצועי.

דמיטרי אפרצ'ב: הוא נותן מעטפת, הוא רואה את הדברים גם ברמת מטה וגם ברמת שטח אבל עיקר המאמץ נעשה בתוך רשויות מקומיות וכמובן פונקציה שעדיין לא קיבלה הסדרה רשמית במשרד הפנים, פונקציה כמו מחזיקי תיק קליטה ברשות, אלה בעצם האנשים שמנהלים את התהליך ומהווים היום גם כתובת במשרד הקליטה בצורה יותר ממוקדת.

דמיטרי אפרצ'ב: סתם לעדכון הוועדה לפני בערך שבועיים משרד הקליטה יזם יום עיון למחזיקי תיקי קליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: קיימנו את זה בבית התפוצות.

דמיטרי אפרצ'ב: הגיעו קרוב למאה מחזיקי תיקי קליטה ברשויות.

דמיטרי אפרצ'ב: זו רק התחלה.

דמיטרי אפרצ'ב: ירייה ראשונה להידוק קשרים בין משרד הקליטה לרשויות בתחום.

דמיטרי אפרצ'ב: עכשיו יש בכוונתו של משרד הקליטה וזה בהנחיה של השרה לבנות תוכנית ב-2010 כאשר התוכנית תהדק קשר עם רשויות קולטות עלייה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא רוצה להגיד חס וחלילה לנתק קשר אבל ככה בעדינות תצא או שתוריד היד מן הרשויות.

דמיטרי אפרצ'ב: הנושא של קליטת עלייה פחות מעניין ראשי רשויות או את ציבור הנבחרים.

דמיטרי אפרצ'ב: יש תובנה שאומרת שבעת הזאת קליטת עלייה זו זכות ולא חובה.

דמיטרי אפרצ'ב: בהחלט מי שהכי מעורב בנושא של קליטת עלייה מן הסתם זה דווקא רשויות פריפריאליות.

דמיטרי אפרצ'ב: רואים את זה בנגב ובגליל.

דמיטרי אפרצ'ב: במהלך 20 השנה האחרונות הרשויות פשוט הכפילו את עצמן.

דמיטרי אפרצ'ב: חלקם לא נכנסות לא נכנסות להגדרה של נגב-גליל מבחינת פריפריה כמו יקנעם לדוגמה אבל רשות כמו יקנעם למעשה הכפילה את עצמה.

דמיטרי אפרצ'ב: לפני 20 שנה היא היתה מושבה קטנה, והיום מדובר על רשות ענקית.

דמיטרי אפרצ'ב: כנ"ל נצרת עילית, כרמיאל, דימונה, אשדוד, אשקלון, באר שבע, ערד.

דמיטרי אפרצ'ב: כשאנחנו עשינו בדיקה בשנה  שעברה הוצאנו "קול קורא" לרשויות ורצינו לראות איזה רשויות מעוניינות להשקיע בקליטת עולים, ראינו שהרשויות שגילו עניין היו דווקא הרשויות של הנגב והגליל.

דמיטרי אפרצ'ב: כשאני מדבר על רצון להשקיע זה לא רק ברמה של הכרזות.

דמיטרי אפרצ'ב: זה לא בא ברמה שבא ראש רשות ואומר אנחנו מעוניינים לקלוט עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: מי שקצת מכיר את המבנה של שלטון מוניציפאלי יודע שסדרי עדיפויות אפשר לראות בקלי קלות בתקציב המועצה המקומית.

דמיטרי אפרצ'ב: אני רוצה לדווח לוועדה שאתמול הייתי בוועדה לענייני שרים נגב והגליל.

דמיטרי אפרצ'ב: שם הוגשו שתי הצעות להחלטה והן אושרו על ידי שני שרים, סופה לנדבר וסילבן שלום.

דמיטרי אפרצ'ב: אחד זה תוכנית מיוחדת לעידוד עלייה לנגב והגליל בהיקף של 5.5 מיליון שקלים שזה מתחלק במשרד הקליטה לנגב, גליל.

דמיטרי אפרצ'ב: למעשה הצוותים מתחילים לשבת ולבנות תוכנית שתהווה תוספת משמעותית לקליטה מוצלחת בנגב גליל, כמובן בשיתוף עם ארגונים שונים, הסוכנות היהודית, נפש בנפש וכל ארגון עלייה אחר שירצה להירתם לנושא הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל התמיכה הממשלתית הזאת תגיע ישירות לעולים ולא לארגונים.

דמיטרי אפרצ'ב: דבר נוסף זה הקמה וחיזוק והרחבה של מרכזי צעירים בנגב ובגליל כאשר כמובן המשרד לענייני הנגב והגליל מוביל את העניין הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה הוא פרטנר מרכזי גם ברמה תקציבית.

דמיטרי אפרצ'ב: מדובר על סדר גודל של כמעט 10 מיליון שקלים בפיתוח.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מקווה מאוד שתהיה אמירה ברורה בנושא הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: צריך לחזק את הנגב והגליל במיוחד לאור העובדה וכולנו יודעים זאת שהראשונים שעוזבים את העיירות והיישובים בנגב ובגליל אלה הם הצעירים.

דמיטרי אפרצ'ב: הם עושים הגירה פנימית למדינת תל אביב.

דמיטרי אפרצ'ב: גם במדינת תל אביב יש מרכז צעירים להמשך כדי לשרת את אותם ילדי פריפריה כדי שלא יאבדו קשר.

דמיטרי אפרצ'ב: התוכנית הזאת רצה כבר 5 שנים.

דמיטרי אפרצ'ב: היא תולדה של מוסד קליטה משותף למשרד הקליטה ולג'וינט ישראל.

דמיטרי אפרצ'ב: אתמול דיווחנו על זה בועדת שרים.

דמיטרי אפרצ'ב: מאוד שמחנו ששיטות העבודה של משרד הקליטה הן טובות לקליטת עולים אבל גם לקליטת צברים.

דמיטרי אפרצ'ב: הדבר הנוסף והאחרון מבחינת דיווח זה ששרת הקליטה מיד עם כניסתה לתפקיד הוציאה הנחיה בנושא של דיור.

דמיטרי אפרצ'ב: השרה יזמה מבצע אכלוס.

דמיטרי אפרצ'ב: המחלקה הבכירה אצלנו העוסקת בדיור התקשרה עם משרד הבינוי והשיכון ועמידר.

דמיטרי אפרצ'ב: אותרו 500 דירות באזור הפריפריה.

דמיטרי אפרצ'ב: הדירות נמצאות במקומות היכן שאנשים לא כל כך ששים להגיע אליהן.

דמיטרי אפרצ'ב: מבצע האכלוס התנהל במשך חודש.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו קיבלנו 12 אלף פניות.

דמיטרי אפרצ'ב: הרוב המוחלט של הדירות זה באזורי פריפריה.

דמיטרי אפרצ'ב: זה באור עקיבא, קריית שמונה, שדרות, רמלה 2 דירות, טבריה, דימונה 11 דירות.

דמיטרי אפרצ'ב: קבוצה לא מבוטלת מצאה לעצמה פתרון.

דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לציין שלא מדובר על אוכלוסיות סעד.

דמיטרי אפרצ'ב: מדובר על אנשים שפשוט פיזית לא היו מסוגלים לקבל מענה מבחינת דיור במרכז הארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: כולנו יודעים שהנושא הדמוגרפי מחובר חזק מאוד לנושא הכלכלי.

דמיטרי אפרצ'ב: כל בן אדם שמצליח להישאר בפריפריה לפני הכול הוא צרכן.

דמיטרי אפרצ'ב: הפעילות שלנו בנושא הזה תקבל צביון נוסף.

דמיטרי אפרצ'ב: אני אשמח עם היוזמה הברוכה הזאת לדון בפריפריה כאן בוועדה תקבל תקופתיות מסוימת והוועדה תוכל לעקוב אחר ההתפתחות בתחום שלנו.

דמיטרי אפרצ'ב: הנושא הזה מאוד מאוד קרוב לליבי באופן אישי כי אני איש רמת הגולן ולפני נושאים אידיאולוגיים אני איש פריפריה צפונית מתוך בחירה ולא מתוך אילוץ.

דמיטרי אפרצ'ב: גם היום כמנכ"ל ראש הקליטה אני ממשיך לגור בקצרין ואני עובד בירושלים.

דמיטרי אפרצ'ב: בסוף שבוע אני חוזר הביתה.

דמיטרי אפרצ'ב: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: גם אני רוצה להגיד שאני 30 שנה גרה בפריפריה.

ליה שמטוב: כחברת כנסת אני לנה בירושלים אבל בסופי שבוע אני חוזרת הביתה.

ליה שמטוב: אין כמו פריפריה במיוחד כאשר באים למרכז ואין איפה להחנות את האוטו.

ליה שמטוב: הכי טוב בגליל או הנגב עם הנופים המדהימים.

ליה שמטוב: איתנו נמצא חבר כנסת לשעבר יגאל יאסינוב שהיום הוא סגן יושב ראש קרן קיימת לישראל.

ליה שמטוב: יש לנו כמה פרויקטים משותפים.

ליה שמטוב: יש לו גם מה לומר לוועדה.

ליה שמטוב: בבקשה.

יגאל יאסינוב: תודה.

יגאל יאסינוב: אני גאה שכמה מהדברים שהחלו בוועדה הזאת, אמנם בחדר אחר, אני זכיתי להמשיך.

יגאל יאסינוב: הקשר נמשך גם עם ועדת העלייה וגם עם השותפים בפריפריה.

יגאל יאסינוב: כ-80% מהפרויקטים שלנו בקרן הקיימת מתבצעים בפריפריה.

יגאל יאסינוב: מטרת רוב הפרויקטים לעודד קליטת עליה בפריפריה, לעודד תיירות ועסקים.

יגאל יאסינוב: למשל יש פרויקט "מציל" פרויקט משותף בינינו ובין משרד הקליטה.

יגאל יאסינוב: אנחנו מקיימים אותה זו השנה הראשונה ב-9 ערים.

יגאל יאסינוב: הפרויקט הזה הוא  מרכזי ציונות לעולים.

יגאל יאסינוב: אנחנו מבצעים את הפרויקט רק בערים שקלטו מעל עשרת אלפים עולים.

יגאל יאסינוב: יש לנו פרויקט "מעוף".

יגאל יאסינוב: אנחנו מבצעים אותו ב-20 ערים.

יגאל יאסינוב: "מעוף" נותן עדיפות למרכזי עליה בפריפריה.

יגאל יאסינוב: השקענו בפרויקט הזה יותר מ-25 מיליון שקל.

יגאל יאסינוב: מטרת הפרויקט – תמיכה בתלמידי בתי ספר.

יגאל יאסינוב: כשאתה תומך בתלמידים אתה בעצם תומך במשפחות צעירות, וכך אתה משאיר עובדים יצרניים פוטנציאליים ומשלמי מיסים במקום מגוריהם.

יגאל יאסינוב: אנחנו גם מקדמים פרויקטים בפארקים קהילתיים.

יגאל יאסינוב: בעיקר העולים נהנים מהפארקים.

יגאל יאסינוב: יחד עם משרד הביטחון  אנחנו מקיימים את פרויקט קושילוק (על שם אחד התורמים אשר השאיר עיזבון) השקענו 80% מעלות הפרויקט.

יגאל יאסינוב: הבאנו 8 משפחות רופאים עולים מצרפת שהתחילו לשרת בצה"ל.

יגאל יאסינוב: אני רוצה להתרכז בתמיכה שלנו במדענים צעירים שעושים מחקרים בחקלאות בפריפריה או כאלה שמבצעים מחקרים הקשורים באקולוגיה.

יגאל יאסינוב: רוב היערות ורוב השטחים הפתוחים עדיין נמצאים בפריפריה.

יגאל יאסינוב: מחר נחלק 3 פרסי למדענים עולים מצטיינים.

יגאל יאסינוב: אנחנו מציינים 20 שנה לעליה הגדולה וגם במלאת 109 שנים לקק"ל.

יגאל יאסינוב: אז לכבוד שני האירועים האלה אנחנו מחלקים פרסים.

יגאל יאסינוב: כל פרס גובהו 100 אלף שקל.

יגאל יאסינוב: היתה תחרות עזה בין המדענים הצעירים על הפרס.

יגאל יאסינוב: ביחד עם הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות פתחנו פקולטה ליערנות ואקולוגיה.

יגאל יאסינוב: רוב התלמידים הם עולים.

יגאל יאסינוב: הם מקבלים מלגות נדיבות מהשנה הראשונה ועד לדוקטורט.

יגאל יאסינוב: החלטנו גם לקלוט בפקולטה לא פחות ממדען אחד שמסיים תואר ראשון לשורות הקרן הקיימת.

יגאל יאסינוב: יתרה מזאת, לפני שקולטים אותם מעבירים אותם תקופה מסוימת של סטאז' בעבודה אצלנו כדי שיוכלו אחר כך להשתלב בשוק העבודה.

יגאל יאסינוב: יכולתי להמשיך למנות את הפרויקטים אך אני רוצה להתמקד במשהו.

יגאל יאסינוב: יושבת כאן טלי מערד.

יגאל יאסינוב: ערד היא אחת הדוגמאות הטובות לפעילות בפריפריה.

יגאל יאסינוב: בערד קיים פרויקט "מעוף" שאותו הזכרתי.

יגאל יאסינוב: ערד סובלת מבעיות אקולוגיות ומהגירה.

יגאל יאסינוב: וקק"ל תקצבה חדר מיון בערד.

יגאל יאסינוב: זה לא מתפקידנו.

יגאל יאסינוב: אבל היות וחלק הארי של התושבים הם עולים אנחנו יוצאים בפרויקט כזה.

יגאל יאסינוב: בימים אלה קרן קיימת בריטניה החליטה לתרום מכונת דיאליזה לאותו חדר מיון.

יגאל יאסינוב: לא מספיק לתמוך בתלמידים, לא מספיק להקים פארקים כדי לערוך שם פיקניקים, צריך גם לספק להם עבודה.

יגאל יאסינוב: אנחנו גם סוללים דרכים בחלק מהנגב.

יגאל יאסינוב: טוב יהיה אם מהוועדה הזאת תצא תוכנית תמיכה בפרויקטים של קק"ל שתומכים ברשויות קולטות עליה.

יגאל יאסינוב: הפרויקטים צריכים להיות מעשיים.

יגאל יאסינוב: הייתי מתחיל מחינוך ותעסוקה.

יגאל יאסינוב: תודה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: רשות הדיבור לטלי פלוסקוב מערד.

ליה שמטוב: היא סגנית ראש העיר לשעבר ופעילה ציבורית.

ליה שמטוב: בבקשה.

טלי פלוסקוב: צהריים טובים לכולם.

טלי פלוסקוב: הנושא שהעליתם כל כך חשוב לנו, ערד אשר בפריפריה.

טלי פלוסקוב: מה זה בכלל פריפריה?

טלי פלוסקוב: פריפריה יכולה להיות גיאוגרפית והיא יכולה להיות חברתית.

טלי פלוסקוב: בערד אנחנו בפריפריה גם גיאוגרפית וגם חברתית.

טלי פלוסקוב: ערד הפכה להיות עיר של ממש בזכות העלייה הגדולה של שנות התשעים.

טלי פלוסקוב: מספר התושבים הוכפל וערד הפכה להיות ממועצה לעיר.

טלי פלוסקוב: יש אנשים שתולים את המצב הירוד של העיר היום בעלייה הגדולה הזאת.

טלי פלוסקוב: ערד לא הצליחה לתת מענה הן לשכבות החדשות והן לעולים.

טלי פלוסקוב: אני כמובן מתנגדת לפרוש כזה של המציאות כי העלייה העשירה אותנו בנכסים מנטאליים, תרבותיים ואחרים.

טלי פלוסקוב: האנשים שבאו הם אנשים איכותיים ומשכילים.

טלי פלוסקוב: ערד נמצאת ברמה סוציו אקונומית מס' 4, יותר גבוהה מדימונה.

טלי פלוסקוב: איך נעשית בדיקה של רמה סוציו-אקונומית?

טלי פלוסקוב: מסתכלים על השכלת האדם, כמה רכבים יש במשפחה וכן הלאה.

טלי פלוסקוב: אבל כאשר מהנדס עובד כשומר בסופרמרקט או רופאה עובדת בסופר בתור קופאית אז זה בזבוז משווע.

טלי פלוסקוב: צריך להסתכל לא רק על רמת ההשכלה אלא איך מצא את עצמו העולה בפועל במדינה הזאת.

טלי פלוסקוב: יש אנשים שבאו לפני 10 שנים ארצה ועדיין לא נקלטו.

טלי פלוסקוב: אני יכולה להעיד על עצמי שנקלטתי ושאני מרגישה ישראלית לכל דבר.

טלי פלוסקוב: התפקיד של הוותיקים הוא בקליטת העולים שנמצאים פה גם 10 ו-15 שנה.

טלי פלוסקוב: היום בערד 25 אלף תושבים.

טלי פלוסקוב: קצת מעל 20 אלף הם מעל גיל 17.

טלי פלוסקוב: העיר התבגרה.

טלי פלוסקוב: איפה הצעירים?

טלי פלוסקוב: הצעירים עוזבים את העיר מיד עם שחרורם מהצבא כי אין להם מקומות תעסוקה.

טלי פלוסקוב: כאשר הם מסיימים אוניברסיטה יש להם מענה בעיר הזאת.

טלי פלוסקוב: הבן שלי למשל לא מתגורר בערד.

טלי פלוסקוב: הוא אמר לי, אם הייתי יכול להעביר את המפעל שלי לערד הייתי כבר בערד.

טלי פלוסקוב: יש פה מעגל סגור.

טלי פלוסקוב: גם המשקיעים לא רוצים לבוא לעיר כי אין כוח עבודה של צעירים מצד אחד.

טלי פלוסקוב: מצד שני הצעירים לא נשארים בערד כי אין להם מה לעשות.

טלי פלוסקוב: הפתרון לדעתי נמצא איפשהו במסדרונות כאן בכנסת.

טלי פלוסקוב: קיימות הרבה תוכניות.

טלי פלוסקוב: אני שואלת איפה כל זה?

טלי פלוסקוב: עד שאנחנו מגיעים לביצוע זה איכשהו מתפזר ומתמסמס.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להשקיע בתשתיות.

טלי פלוסקוב: רבותיי, ערד היא העיר היחידה היהודית בציר כביש 31 מבאר שבע לערד.

טלי פלוסקוב: זה כביש מדמם,מרובה תאונות.

טלי פלוסקוב: רק ביום שישי האחרון נהרג שם ילד בן עשר.

טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על הכביש הזה כבר שנים.

טלי פלוסקוב: איך המדינה לא מוצאת לנכון לפתור את הבעיה הזאת?

טלי פלוסקוב: והנקודה היא שצריך לפתור את בעיית הנגישות ואז אולי גם היינו פותרים את בעיית התעסוקה.

טלי פלוסקוב: אם אני הייתי תוך 30 דקות ליד הרכבת זה היה פותר לי את הבעיה.

טלי פלוסקוב: לפני כמה זמן התחילו להגיע לערד פליטים מסודאן ודארפור.

טלי פלוסקוב: הם לא באו בודדים, הם באו המונים כי הם מצאו עבודה במלונות ים המלח.

טלי פלוסקוב: החלטה התקבלה באגף האוכלוסין ששמה "נוהל גדרה-חדרה".

טלי פלוסקוב: מה זה רבותיי?

טלי פלוסקוב: זה לא אפליה של פריפריה?

טלי פלוסקוב: אני כבר לא מדברת על המוזרות של הנוהל הזה.

טלי פלוסקוב: זה בוטל.

טלי פלוסקוב: אבל אתם לא משערים בנפשכם איזו מלחמה ערכנו כדי שהנוהל הזה יבוטל.

טלי פלוסקוב: ותודה רבה לשר לביטחון פנים שעזר לנו בנושא הזה.

טלי פלוסקוב: אני היום פונה אליכם ואומרת, קחו את נוהל גדרה-חדרה רק בכיוון ההפוך.

טלי פלוסקוב: תנו לנו ולא למרכז הארץ תתנו את הכול כדי שאנחנו בערד שאנחנו חלק ממדינת ישראל.

טלי פלוסקוב: תודה.

ליה שמטוב: תודה טלי.

ליה שמטוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לסוכנות היהודית.

עופר איסרוב: בוקר טוב.

עופר איסרוב: אני מנהל את חטיבה בסוכנות היהודית ואני גם מנכ"ל של חברת דרום, חברת בת בנושא של פיתוח הנגב והגליל.

עופר איסרוב: הוועדה וההגדרה של הישיבה זו מבחינתנו אכסניה נהדרת כי זה מחבר את שני היעדים המרכזיים של הסוכנות היהודית.

עופר איסרוב: זה הבאת עלייה ופיתוח הפריפריה של הנגב והגליל.

עופר איסרוב: אני אתרכז בממשק שבין הפעולות של הסוכנות היהודית והנושא שלפנינו.

עופר איסרוב: זה אחד הדברים המלהיבים ביותר.

עופר איסרוב: נתחיל עם תוכנית "מסע" שמשותפת לנו ולמדינת ישראל.

עופר איסרוב: בהגדרה היא לא תוכנית עליה אבל אין ספק שהפועל היוצא של אלפי צעירים יהודים שמסתובבים בנגב ובגליל ומתנדבים שמה בעבודה קהילתית ומיזוג הציונות.

עופר איסרוב: אפשר למצוא את הרוח ההתנדבותית מפעמת שם ולא במשולש הבילויים של תל אביב.

עופר איסרוב: אותם חבר'ה שמגיעים מחוץ לארץ נחשפים למדינת ישראל במשך תקופה ארוכה של שנה, לפחות מעל 5 חודשים ומתרכזים בנגב ובגליל.

עופר איסרוב: בעצם זה מתחיל ב"תגלית" ל-10 ימים ואחרי זה עובר ל"מסע" ל-5 חודשים או 10 חודשים.

עופר איסרוב: ואז מה קורה אחרי זה?

עופר איסרוב: אנחנו מנסים לעזור לאלה שרוצים להישאר לחיות בנגב ובגליל.

עופר איסרוב: אנחנו מודעים לכך שחלקם גם מגיעים לתל אביב.

עופר איסרוב: אנחנו לא עוורים ולא הוזים.

עופר איסרוב: אנחנו לא צריכים למשוך את כולם אבל חשוב לנו לתת את הפתרונות ויש כמה כיוונים שמבחרים את אותו נוער יהודי עם הארץ.

ליה שמטוב: אני רוצה לברך את סגן שר החוץ דני איילון.

ליה שמטוב: ברוכים הבאים לוועדה.

ליה שמטוב: בתחילת הישיבה ציינו את היום המיוחד  הזה בכנסת שאתה היית היוזם שלו.

ליה שמטוב: שמענו את מקרן הקיימת ומעיר ערד ועכשיו דובר נציג הסוכנות היהודית.

ליה שמטוב: ונשמע מעוד אנשים על הפרויקטים המתרחשים.

ליה שמטוב: גם מנכ"ל הקליטה אמר שהנושא חשוב לו כי הוא תושב קצרין בפריפריה.

ליה שמטוב: גם אני אמרתי שאני באה מהפריפריה.

ליה שמטוב: אולי ניתן לנציג הסוכנות לסיים את דבריו ואחר כך ידבר סגן השר.

עופר איסרוב: אנחנו מנסים לחבר את יהדות העולם, את הצעירים ואת אלה שהם לא כל כך צעירים לפריפריה.

עופר איסרוב: ביחד עם חברתי חנה, קולגה שלי, אנחנו מנסים לאפשר לחבר'ה צעירים מרחבי העולם להיות חברים בקהילות צעירות שהחליטו לגור בנגב ובגליל.

עופר איסרוב: שלב ראשון לאפשר ל-25 צעירים להשתלב במגדל העמק.

עופר איסרוב: בישיבת השרים לענייני הנגב והגליל אתמול אושרה ההרחבה של פרויקט הסטודנטים.

עופר איסרוב: אנחנו תקווה שבשנת הלימודים הבאה תיכנס קבוצה צעירה של 20-30 עולים מארצות דוברות אנגלית לגור בכפרים של איילים בנגב.

עופר איסרוב: לאחר 3 שנים של התיישבות בנגב אני מקווה שהם ימשיכו הלאה לגרעיני התיישבות.

עופר איסרוב: ביום ראשון סומנה תוכנית של חבר הכנסת לשעבר לובה אליאב שנודע בפעילותו הענפה בנגב.

עופר איסרוב: התאספנו למענו לציון יום הולדתו ה-88.

עופר איסרוב: ישב שם בחור צעיר שהחל את דרכו בתוכנית  "סלע" בניצנה.

עופר איסרוב: הוא מצא את בת זוגתו באותה תוכנית,  החליט לגור בבאר שבע.

עופר איסרוב: בכל רגע נתון מגיעים מאה צעירים מברית המועצות לשעבר, לתוכנית (ביר?

עופר איסרוב: ) ולאחר שהם נחשפים 5 חודשים לנגב חלקם נשארים לגור בנגב.

עופר איסרוב: שתי קבוצות של חבר'ה קצת יותר מבוגרים מצפון אמריקה החליטו לבוא לגור בנגב ובגליל.

עופר איסרוב: בשלב ראשון בכרמית בנגב ולאחר מכן באחד היישובים בגליל מתעתדים לבוא קבוצה של צעירים אידיאליסטים, המשוגעים לדבר.

עופר איסרוב: באשר לצד הכלכלי.

עופר איסרוב: בלי מגורים ובלי עבודה קשה מאוד.

עופר איסרוב: הסוכנות היהודית בתמיכה של קהילות והשותפים של הקרן הקיימת,  ה-JNF בארצות הברית אנחנו מחזיקים שתי קרנות סיוע.

עופר איסרוב: קרן אחת זה קרן סיוע לעסקים לעולים חדשים: הלוואות של עד 200 אלף שקל לעולים שמעוניינים להקים עסקים בנגב או בגליל.

עופר איסרוב: הקרן השנייה היא קרן לסיוע משכנתאות, פתוחה לכל הצעירים, לא רק לעולים.

עופר איסרוב: בשלב הזה מדובר על הרחבות בנגב אם אמונה שאפשר לבנות בית בנגב.

עופר איסרוב: דבר אחרון, יחד עם תנועת "אור" אנחנו מנסים לחזק את מרכז המידע של מעבר אוכלוסיה לנגב.

עופר איסרוב: זה פתוח לכל עם ישראל אבל ההתמקדות שלנו היא באלה שנמצאים מעבר לים ורוצים למצוא את דרכם בנגב.

עופר איסרוב: תודה  רבה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: אני נותנת את רשות הדיבור לסגן שר החוץ דני איילון.

החוץ דני איילון: תודה רבה לגברתי יושבת ראש הוועדה חברת הכנסת ליה שם טוב.

החוץ דני איילון: אני חייב כאן גילוי נאות.

החוץ דני איילון: חברת הכנסת  שם טוב היא גם ידידה אישית וגם מחוקקת ראויה ומנהיגה בישראל.

החוץ דני איילון: לכבוד לי להיות כאן לצידך ואני מאוד לך על זה שכינסת והזמנת את כל הפורום הזה כאן לדון בנושאים חשובים ביותר.

החוץ דני איילון: היום אני רץ בין כל הוועדות שמייחדות את הדיונים היום לנושא פיתוח הגליל והנגב.

החוץ דני איילון: זו הגשמת הציונית שאינה פחות חשובה מאשר היתה  בראשית ימי הציונות לפני 120 שנה או לפני 60 שנה.

החוץ דני איילון: למרות כל הדיונים בכל הוועדות מבחינתי הדיון בוועדת הזאת, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות הוא החשוב ביותר מכיוון שכל הוועדות האחרות, אם זה וועדת חוקה או אם זה הוועדה לביטחון פנים שדואגות לתנאים, אם זה לתשתיות, ואם זה לאכיפת חוק ואם זה לשיפור תנאי החיים שם, כל זה לא יהיה שווה שום דבר אם לא יבואו האנשים.

החוץ דני איילון: היום אנשים יכולים להגיע או מהמרכז או מעלייה.

החוץ דני איילון: נושא העלייה והקליטה זה הדבר הכי חשוב שיש גם לביטחון העם היהודי בכלל, גם לביטחון מדינת ישראל.

החוץ דני איילון: אני מאוד שמח לראות כאן את כל חברי הארגונים, הסוכנות, נפש בנפש, בני ברית.

החוץ דני איילון: יצא לי לראות את העבודה הנפלאה שעושים גם הארגונים הלא ממשלתיים כמו אור, כמו נפש.

החוץ דני איילון: הזכירו כאן את הישוב כרמית.

החוץ דני איילון: זה הולך להיות מודל של עולים מארצות הברית שהולכים ישירות לנגב.

החוץ דני איילון: אני מקווה שיחקו את המודל הזה גם בגליל.

החוץ דני איילון: יש כל מיני יוזמות לעשות את זה שם, ישובים קהילתיים.

החוץ דני איילון: זה עתידנו.

החוץ דני איילון: אני עכשיו בא מוועדת חוקה, חוק ומשפט.

החוץ דני איילון: היה שם דיון שלצערי גלש לפסים פוליטיים.

החוץ דני איילון: חברי כנסת ערביים, תמיד הם קופצים בראש, לפני שאנחנו פוצים את הפה.

החוץ דני איילון: אני רוצה להבהיר כאן כל הנושא הזה של יום ציונות לחיזוק הגליל והנגב וכן, אני לא מתבייש להגיד, יהוד הגליל והנגב הוא לא בא נגד אף אחד, הוא לא בא נגד הערבים.

החוץ דני איילון: להיפך זה יעזור גם לתושבים הערבים אם יהיו יותר יהודים בנגב ובגליל.

החוץ דני איילון: אנחנו מדינה יהודית, לא יעזור שום דבר.

החוץ דני איילון: גם לנו יש את הזכות להגדרה עצמית כמדינה יהודית בלי להתנצל.

החוץ דני איילון: כל מי שנמצא בשכנות טובה, כל מי שמקבל נאמנות למדינה שזה דבר בסיסי שמצפים מכל אזרח, אהלן וסהלן.

החוץ דני איילון: חיזוק הנגב והגליל חשוב גם מבחינת אסטרטגיה של פיזור אוכלוסייה, גם מבחינת כיבוש הקרקע.

החוץ דני איילון: זה גם כן אחד מערכי הציונות.

החוץ דני איילון: תביאו כמה שיותר עולים, תקלטו אותם כמה שיותר טוב.

החוץ דני איילון: אם הם ייקלטו ביישובים קהילתיים שנבנים כבר עם התשתיות ועם כל השירותים אני מאמין שזה המודל של הציונות העכשווית.

החוץ דני איילון: אני רוצה להודות לכולכם, גם לדימה מנכ"ל משרד הקליטה וכמובן לך גברתי יושבת הראש.

דניאל אבן חיים: אנחנו מאוד מודים לכם שאתם מקדישים לנו תשומת לב ואכפתיות.

דניאל אבן חיים: התנועה שלנו מחברת חיילים בודדים בעלי השכלה גבוהה ששירתו בצה"ל והם בעלי מוטיבציה לחזק את הישובים בנגב ובגליל.

דניאל אבן חיים: אנחנו צריכים להודות לכל אותם גורמים, לסוכנות היהודית,למשרד הקליטה שעזרו לנו לעלות ארצה וגם לצה"ל שתמך בנו במשך כל הצבא.

דניאל אבן חיים: וגם לקרן הישג שתמכה בנו במשך הלימודים.

דניאל אבן חיים: אנחנו מאמינים שביכולתנו כקבוצה חזקה של אנשים בעלי מוטיבציה ובעלי השכלה גבוהה להגשים את החלום הציוני של המאה ה-21 לבנות בית בישראל ולעצב קהילה הישגית.

דניאל אבן חיים: במהלך שנה וחצי ערכנו סיורים באותם מקומות שבהם המדינה זקוקה לנו.

דניאל אבן חיים: היינו בערד, בלכיש, בגליל.

דניאל אבן חיים: נוכחנו שקיים צורך אמיתי.

דניאל אבן חיים: הקמנו צוותי עבודה בכמה תחומים בנושא הקהילה ובנושא חינוך.

דניאל אבן חיים: פשוט עשינו תוכנית מושלמת שדרכה נוכל לספק מקומות עבודה וגם להוות דוגמה אישית לאותם עשרות נקודות הישג שיקומו אחרינו.

דניאל אבן חיים: החלטנו להקים שתי נקודות הישג.

דניאל אבן חיים: אחת בגליל בעין העמק והשנייה זה בשדה דוד בנגב.

דניאל אבן חיים: במקומות אלה נוכל להתחבר לקהילה הקיימת וגם לפתוח שם עסקים.

דניאל אבן חיים: אנחנו מאוד זקוקים לעזרתם על מנת להגשים את החלום שלנו.

דניאל אבן חיים: תודה.

יבגני מנואים: לעבור מקטע אמוציונאלי לקטע מעשי יותר.

יבגני מנואים: לפני חודשיים היינו פה.

יבגני מנואים: מאז הפרויקט שלנו קיבל ערך מוסף ואנחנו מקבלים תמיכה של כל מיני ארגונים.

יבגני מנואים: הקש עם אנשים כאן קיצר לנו הרבה בירוקרטיה.

יבגני מנואים: הסוכנות מלווה אותנו.

יבגני מנואים: השבת הזאת עשינו גיבוש קהילתי בניצנה.

יבגני מנואים: שם קיבלנו את ההחלטה להקים שתי נקודות.

יבגני מנואים: כולנו היינו חיילים בודדים.יש כמה חיילים בודדים בתהליך קבלת מלגת הישג.

יבגני מנואים: אנחנו בונים בסיס משותף ורציונאל להתנדבות.

יבגני מנואים: ראינו צורך לבנות  את הקבוצה לא על בסיס אוורירי.

יבגני מנואים: אנחנו רוצים להתנדב.

יבגני מנואים: בשבועות הקרובים אנחנו הולכים להתנדב בקהילה.

יבגני מנואים: לא מספיק מילים יפות.

יבגני מנואים: אנחנו כבר רוצים לעשות  דברים.

יבגני מנואים: לא כולנו סיימנו תואר ראשון.

יבגני מנואים: חלק כבר בתואר שני.

יבגני מנואים: תוך זמן מה נתגבש, נבנה בסיס אידיאולוגי חזק כדי שנוכל לקדם את עצמנו בפריפריה ולהיות חזקים כאשר הבעיות יצוצו.

יבגני מנואים: כל אחד מאיתנו כאשר עלה ארצה הפנים את המסר הציוני.

יבגני מנואים: המוטו שלנו ציוני.

יבגני מנואים: 80% מאיתנו שירתו ביחידות מובחרות בצבא.

יבגני מנואים: אנחנו בדרך להקים ועד מנהל שיעזור לנו לפתור בעיות בירוקרטיות.

יבגני מנואים: אנחנו נתקלים בבעיה מצד מנהל מקרקעי ישראל שבעצם השחרור של השטחים נעשה במכרזים ואנחנו לא אנשי אליטה שיכולים לקחת סיכון ולהשתתף במכרז כזה.

יבגני מנואים: אנחנו מחפשים דרכים אחרות מאלה המוצעות להגשים את החלום  שלנו בפריפריה.

יבגני מנואים: אנחנו רוצים להקים נקודות חדשות, חושבים על כרמיאל כאופציה נוספת.

יבגני מנואים: אלה הדברים.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: יש לנו גם נציגים מהעיר אשקלון.

לב ברדני: מכובדי, אני בא מהעיר אשקלון שבשנת 90 מספר התושבים היה בסך הכול 58 אלף והיום הם 125 אלף.

לב ברדני: גידול האוכלוסייה בא בעקבות העלייה מחבר העמים.

לב ברדני: הם מונים 87%.

לב ברדני: בשנת 90-97 הייתי נציג של הסוכנות היהודית באזרבירג'אן, באוטונמיות צ'צניות דגיסטן, אלבוקרייה.

לב ברדני: גם הצלחתי להביא עולים מהקוקז לאשקלון.

לב ברדני: אנחנו חשים בפתיחות של משרד הקליטה מנהלי הלשכות מול הרשויות.

לב ברדני: השנה יש שוני אדיר.

לב ברדני: כעת קלטנו 42 משפחות מחבר העמים.

לב ברדני: השנה הגיעו 470  נפשות  מתוכם 70% מחבר העמים.

לב ברדני: בגדול אין לנו בעיית קליטה.

לב ברדני: הבעיה שלנו היא מצוקת הדיור.

לב ברדני: אנשים רבים שוכרים בגלל המצב העגום של דיור ציבורי לעולים.

לב ברדני: יש לנו בעיר 3 מקצבי דיור ב-4 הוסטלים שגרים בהם 98% מחבר העמים.

לב ברדני: סך הכול 1380 נפשות.

לב ברדני: יש לנו הון אנושי בעולים האלה.

לב ברדני: מחציתם אקדמאים.

לב ברדני: הם באים מחבר העמים, מצרפת, ארגנטינה.

לב ברדני: במערכת החינוך ומי שמוגדרים כדור השני של עולים ישנם 8500 תלמידים.

לב ברדני: אשקלון קיבלה דירוג סוציו אקונומי במקום 4 מספר 5. זה בגלל העלייה המדהימה שתרמה בצורה אדירה מכל הבחינות.

לב ברדני: הייתי מבקש יותר פתיחות לתעסוקה לעולים.

לב ברדני: חלק ניכר מהעולים תושבי אשקלון מתפרנסים מחוץ לעיר.

לב ברדני: הם יוצאים בבוקר בשש וחוזרים הביתה מאוד מאוחר.

לב ברדני: 45% זה מספרם.

לב ברדני: יש לנו רכבת וזה מקל.

לב ברדני: אנחנו מבקשים תמיכה לעידוד ההשקעות בתחום התעשייה.

לב ברדני: עברי שלי – עליתי בשנות השבעים ארצה.

לב ברדני: הייתי בקיבוץ נגבה אחר כך בגינוסר.

לב ברדני: עשיתי עוד כמה דברים.

לב ברדני: שליחות.

לב ברדני: הציונות שלי די הגשמתי.

לב ברדני: תודה  רבה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: באמת מצוקת הדיור חריפה.

ליה שמטוב: 60 אלף איש בארץ מחכים לדיור.

ליה שמטוב: דניאל אוברמן סמנכ"ל נפש בנפש יש לך את רשות הדיבור.

דניאל אילון: תודה רבה גברתי.

דניאל אילון: אני רוצה להזכיר כי  סגן שר החוץ דני איילון היה יושב ראש נפש בנפש בתפקידו הקודם.

דניאל אילון: הוא היה חלק מתוכנית "גן נוף" שתכליתה להביא אנשים מצפון אמריקה לגליל.

דניאל אילון: זה בשיתוף פעולה עם Russel Barry Foundation, עם ה-JNF בניו יורק.

דניאל אילון: היעד של התוכנית להביא אלף עולים מצפון אמריקה לצפון תוך 3 שנים.

דניאל אילון: הבאנו עד כה 30 משפחות לצפון.

דניאל אילון: ועוד ידינו נטויה.

דניאל אילון: נושא הדיור הוא קריטי.

דניאל אילון: מחסור בבתים  ודירות להשכרה בצפון.

דניאל אילון: ההמלצה שלנו לעולים חדשים שמתיישבים בצפון זה להשכיר בתים ולא לקנות.

דניאל אילון: גם באזור של משגב, מעלות, יש מחסור רציני מאוד של בתים להשכרה.

דניאל אילון: העולים מצפון אמריקה רוצים בתים יפים מסודרים.

דניאל אילון: פשוט אין.

דניאל אילון: אחריות על הדבר הזה היא של מנהל מקרקעי ישראל שלא מאפשר בניית בתים להשכרה בצפון.

דניאל אילון: רצינו לשים את זה על סדר היום של הוועדה שתהיה פניה למנהל מקרקעי ישראל עם דרישה למצוא פתרונות לעולים האלה, בתים להשכרה עם אופציה לקנות.

דניאל אילון: בקיץ יבוא הגל הבא של עולים עם 60 משפחות לצפון.

דניאל אילון: אנחנו עומדים בפני אתגר רציני.

ליה שמטוב: אנחנו נקיים ישיבה ונזמין את נציגי מנהל מקרקעי ישראל.

ליה שמטוב: מי עוד?

ליה שמטוב: בבקשה.

אברהם דואן: אני עובד משרד התמ"ת לפיתוח הנגב והגליל.

אברהם דואן: אנחנו עוסקים בפיתוח תעסוקתי כלכלי של הנגב והגליל.

אברהם דואן: מה שחשוב לי ודיברתי על זה כבר עם חברים מהישג ציוני – שזה יירשם לפרוטוקול.

אברהם דואן: אנחנו במשרד, המנכ"ל שרון קדמי לצאת עם בקשה לקבלת מידע RFI ליציאה למיזמים משותפים עם ארגוני מגזר שלישי ומגזר עסקי בתחום הכשרה מקצועית לאוכלוסיות מיוחדות ביניהם גם אוכלוסיית העולים.

אברהם דואן: בעיקר צעירים וסטודנטים בפריפריה.

אברהם דואן: אני מזמין ארגונים כמו נפש בנפש, הישג ציוני  וארגונים אחרים שפועלים בתחומים האלו עם האוכלוסיות האלו להגיש לנו בקשה, לעניין אותנו לצאת איתם ביחד למיזמים משותפים תוך התחייבות המשרד לממן חצי עלות הפרויקט.

אברהם דואן: אתם מוזמנים להגיש הצעות.

ליה שמטוב: תודה רבה לכולכם.

ליה שמטוב: הוועדה שוב מברכת את סגן שר החוץ חבר הכנסת דני איילון על היוזמה שלו לארגון היום הזה.

ליה שמטוב: שמענו דעות שונות.

ליה שמטוב: אני מאחלת  לכולכם בהצלחה.

ליה שמטוב: ויום נעים.

ליה שמטוב: הישיבה נעולה.