ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 23, 2009-12-22 12:00

מאיר שטרית: שלום לכולם, כזכור בישיבה הקודמת שקיימנו בוועדה לפני כמה חודשים, סיכמתי שנקיים ישיבה נוספת לפני אישור תקציב 2010 כדי לוודא את גורלה של תכנית קמ"ע – קליטת מדעים עולים בשנת 2010.

מאיר שטרית: לוודא שהממשלה עומדת בהתחייבויות כדי שהתכנית שפעלה ב- 2009 תפעל גם בשנת 2010.

מאיר שטרית: אנחנו מקווים שנעשה מהלך שיבטיח את העתיד של התכנית הזאת.

מאיר שטרית: כפי שהתרשמתי מכם וגם מחברים אחרים, לדעתי לתכנית הזו יש חשיבות גדולה מאוד ליכולת של מדינת ישראל לקלוט מדענים עולים ומדענים חוזרים ולשלב אותם בעבודה מדעית בישראל.

מאיר שטרית: זה הפסד של אנשים בעלי ידע ובעלי יכולת שיכולים לתרום משמעותית לכלכלת המדינה וחבל יהיה להפסיד אותם למדינות אחרות בעולם.

מאיר שטרית: אני מבקש לציין שאנחנו מקיימים היום את הישיבה הזאת במסגרת ציון יום הגשמת הציונות בחיזוק הפריפריה בכנסת.

מאיר שטרית: היום וועדות הכנסת השונות דנות בנושאים שיש להם קשר לחיזוק הציונות בפריפריה.

מאיר שטרית: נדמה לי שקליטת מדענים גם בחממות וגם במקומות האחרים זו אחת הדוגמאות שיוצרות גרעיני מדע בפריפריה, עד להקמת החממות לא היה שום דבר שם.

מאיר שטרית: העובדה הזאת תורמת תרומה משמעותית, בעיניי, גם לחיזוק הפריפריה וגם להגשמת הציונות בבניית חברה מתקדמת וחברה מדעית במדינת ישראל, אני מקווה, שתהייה אור לגויים.

מאיר שטרית: אני מבקש לציין, ונתייחס לזה בהמשך, הגשתי גם הצעת חוק פרטית שחתומה על ידי חברי כנסת נוספים שכוללת את חברי הכנסת אריה ביבי, רוברט טיבייב, שלמה (נגוסה) מולה, מרינה סולודקין, דניאל הרשקוביץ, עתניאל שלנר, הצעת חוק קליטת מדענים עולים.

מאיר שטרית: הצעת החוק שלי מציעה שנושא קליטת מדענים עולים לא יהיה לשבט או לחסד בכל שנה, אם אגף התקציבים ירצה לאשר למשרד הקליטה תקציב או שלא ירצה לאשר למשרד הקליטה תקציב, אם הוא נותן 50 מיליון או אם הוא נותן 60 מיליון, אם הוא נותן כך וכך או שהוא נותן דבר אחר.

מאיר שטרית: אלא שתהייה תכנית קבועה בתקציב עם סעיף תקציבי נפרד, עם מסלול שקובע שלכל מדען שנקלט לעבודה יהיו שלושה שלבי קליטה: הראשון שלב עד שלוש שנים שאם אחרי שלוש שנים הוא עומד בתנאי הסף יכולים להחליט להעביר אותו לשלב ב' ושיעבוד על גיל הפרישה שלו, וזאת כדי שהמדענים לא יהיו תלויים באוויר.

מאיר שטרית: בישיבה הקודמת הזדעזעתי כשנוכחתי שכל המדענים האלה עובדים על תנאי, אם אין תקציב הם הולכים הביתה ואין להם שום בטחון תעסוקתי.

מאיר שטרית: החוק נועד להשיג את המטרה הזאת.

מאיר שטרית: לכל מי שמעוניין אני יכול לתת העתק של הצעת החוק, אני יכול לתת לכולם העתקים ואם יש לכם הערות להצעת החוק נשמח לשמוע אותן בהמשך ואנחנו נטפל בהן.

מאיר שטרית: נמצא איתנו המנהל הכללי של משרד הקליטה שהיום במשרד הם האחראים על קליטת מדענים עולים, אני מברך אותו על נוכחותו בוועדה.

מאיר שטרית: הזמנתי את שרת הקליטה והיא שלחה את המנהל הכללי.

מאיר שטרית: כמי שהיה שר בממשלה אני יודע שבדרך כלל, חוץ מהמקרה שלי, המנהל הכללי יודע טוב יותר מהשר שלו מה קורה במשרדים שלו.

מאיר שטרית: לצערי זה המצב הקיים בכל משרדים שהמנהלים הכלליים שולטים בחומר הרבה יותר טוב מאשר השרים ולכן אני שמח שהמנהל הכללי נמצא איתנו ומיד ניתן לו את רשות הדיבור.

מאיר שטרית: לצערנו שמענו שאמו של מנהל שאחראי על קליטת מדענים במשרד הקליטה נפטרה, אנחנו ניתן למנהל הכללי את רשות הדיבור בתחילה כדי שהוא יספיק להגיע להלוויה.

מאיר שטרית: אנחנו משתתפים בצערו של מנהל התכנית, ומסור לו את תנחומינו על מות אימו בשם כל חברי הוועדה וכל האורחים הנמצאים.

מאיר שטרית: אני מציע שהמנהל הכללי של משרד הקליטה יסקור את המצב, האם אתה יכול להרגיע או להדאיג אותנו, ואחר כך הדיון יפתח.

מאיר שטרית: תחילה רשות הדיבור לחבר הכנסת רוברט טיבייב, אני חושב שהוא וחברת הכנסת מרינה סולודקין הם המנועים שכל הזמן לוחצים להזיז את העניין הזה, הם יושבים על הכתף שלי כל הזמן ולא נותנים לי מנוחה עד שהנושא יזוז.

מאיר שטרית: הבטחתי להם שנחוקק חוק ונטפל בו אם בעזרת ה' הממשלה לא תתנגד.

מאיר שטרית: ואם חברי הכנסת יתמכו אז גם אם הממשלה תתנגד נוכל להעביר את החוק ונביא סוף לפרשה.

רוברט טיבייב: אני מברך את יושב ראש הוועדה, אתה באמת הרמת את הכפפה אחרי הפנייה שלי ושל מרינה סולודקין, הוא גם מבין את המשמעות של הנושא והנושא קרוב אליו ואפילו יותר מזה, הוא עקף אותנו עם הצעת החוק שלו, הוא לא נתן לנו שנייה והעביר את המהלך די יפה.

רוברט טיבייב: עברתי על הצעת החוק וזה בדיוק מה שדיברנו.

רוברט טיבייב: אני אשמח אם הממשלה תתמוך בהצעת החוק של מאיר שטרית, אנחנו נעבוד קשה בשביל להעביר אותה, ההצעה חשובה לא רק למדענים העולים זה מאוד חשוב למדינת ישראל.

רוברט טיבייב: אני מתנצל אבל אני אהיה חייב לצאת כי יש לי אירוע בבאר שבע.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: בבקשה אדוני המנהל הכללי של משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: בוקר טוב אדוני היושב ראש, חברי כנסת, האורחים והנציגים המוזמנים לוועדה.

דמיטרי אפרצ'ב: הנושא של תכנית קמ"ע – קליטת מדענים עולים, מהרגע הראשון של כניסתה של השרה סופה לנדבר לתפקידה התכנית הייתה הנושא המרכזי ובסדר העדיפות הגבוה ביותר.

דמיטרי אפרצ'ב: בהיותי המנהל הכללי אחרי שנים עשר יום בתפקידי הייתי צריך להכיר את תקציב המשרד שאמור לקבל אישור בישיבת הממשלה, אני לא אשתף אתכם בחוויות המעניינות שהיו כרוכות בכך, אבל הנושא המרכזי שהיה בטיפול היה תכנית קליטת מדענים עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא ארחיב כאן, אבל הנושא של תכנית קליטת מדענים עולים היה לשרה נושא חשוב ורגיש ומשרד הקליטה נרתם לנושא הזה מהרגע הראשון של כניסתה של השרה למשרד.

דמיטרי אפרצ'ב: נציגת אגף התקציבים בהחלט יכולה להעיד על כך.

דמיטרי אפרצ'ב: במהלך כל הדיונים הסעיף הראשון היה הסעיף הזה, וזה ידוע שבתקציב 2010 אין שום בעיה ואין שום מחסור, הנושא הזה תוקצב.

מאיר שטרית: יש את מלוא התקציב לשנת 2010 לכל המדענים שעובדים היום?

דמיטרי אפרצ'ב: התקציב של תכנית קליטת מדענים עולים לשנת 2010 הוא מלא וזה מופיע בספר התקציב.

מרינה סולודקין: אחרי לחץ לא מתון על ראש הממשלה.

מאיר שטרית: זה לגיטימי.

מאיר שטרית: אם אפשר לשלם 2 מיליארד שקל לכל מיני דברים אחרים למה לא לשלם את זה למדענים עולים שזה חשוב יותר.

דמיטרי אפרצ'ב: ברשות

דמיטרי אפרצ'ב: כם אני אתמקד רק בנושאים מקצועיים, לנושאים הפוליטיים אני לא רוצה להיכנס, זה לא תפקידי.

דמיטרי אפרצ'ב: הנושא הזה טופל, לנושא הזה יש מענה.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו במהלך 2010 נמשיך את הדיונים שלנו עם משרד האוצר כדי להיערך לקראת 2011, אני מקווה שלא תהייה עם זה בעיה.

מאיר שטרית: מה התקציב לשנת 2010?

דמיטרי אפרצ'ב: תקציב מזומן לשנת 2010 עומד על 89 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצ'ב: תקציב ההרשאות לשנת 2010 הוא 89 מיליון שקל.

דמיטרי אפרצ'ב: כל הנושא הזה דורש כמובן השקעה פנימית וגם גיוס כספים מתוך תקציבי משרד הקליטה וגם מאותם תוספות שקיבלנו במסגרת ההסכמים הקואליציוניים.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב לדווח לוועדה שזה מצביע על סדר העדיפות של הנושא במשרד הקליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: אתם יודעים שתקציב ההעסקה של המדענים גדל ביותר מ- 20% וזה כתוצאה מוועדת שוחט שהגדילה את העלות המדורגת ב- 28% בשכר הסגל.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן שאנחנו לא מקבלים תוספות בשל כך ואת הכסף הזה אנחנו נדרשים לגייס מתקנות אחרות ושונות במשרד הקליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: זה עניין של סדרי העדיפויות ואני לא רוצה להגיד שזה פוגע או לא פוגע בפעילות השוטפת כי זה לא רלוונטי.

דמיטרי אפרצ'ב: למשרד הקליטה יש סדרי עדיפויות ותכנית קליטת מדענים עולים נמצאת בסדר עדיפות עליון.

דמיטרי אפרצ'ב: במהלך שנת 2009 כשנודע לנו על מחסור תקציבי נאלצנו להקפיא כניסה של מדענים חדשים, כי אתה רוצה לשמר את הקיים כדי לא להתרסק.

דמיטרי אפרצ'ב: בשלב הזה יש 445 תקנים מתוך 500 שקיים בהסכם.

דמיטרי אפרצ'ב: בכל מה שקשור בהעסקת של 445 מדענים הדברים נשארים על קנם כמו שהיו.

דמיטרי אפרצ'ב: לא מתוכנן שינוי רטרואקטיבי בשום דבר.

דמיטרי אפרצ'ב: ישנה סוגיה שנמצאת כעת בדיון ואני מקווה שנפתור אותה והיא הסוגיה של גיל פרישה, יש הבדל בין הרצון לבין מה שקבוע בחוק.

דמיטרי אפרצ'ב: החוק קובע גיל פרישה 67 ובתכנית רשום גיל פרישה 68, זו סוגיה שניתנת לפתרון ואני מקווה שנפתור אותה.

מאיר שטרית: זה טוב או רע גיל 68?

מרינה סולודקין: טוב מאוד.

מאיר שטרית: זאת אומרת שהמדענים רוצים לעבוד עד גיל 68.

דמיטרי אפרצ'ב: ברור שיציאה לפנסיה בגיל מאוחר יותר זה נותן להם תוספת.

דמיטרי אפרצ'ב: ברמה האנושית הדברים ברורים, יש כאן סוגיה תקציבית ואנחנו נמצא לכך מענה גם.

דמיטרי אפרצ'ב: בכל מה שקשור לקליטת מדענים חדשים בתכנית שאמורים להיכנס, לתכנית יש ערך עצום מעבר לתרומה של הסגל לכלכלה ולחברה הישראלית, יש גם היבט שמשפיע חזק בעידוד העלייה.

דמיטרי אפרצ'ב: לכולנו ידועה, ואת הנימוקים הציגה שרת הקליטה במספר פגישות שהיו לה בנושא הזה עם ראש הממשלה ועם שר האוצר.

דמיטרי אפרצ'ב: כרגע יש מצב נתון שרוב המדענים הם יוצאי חבר המדינות.

דמיטרי אפרצ'ב: רוסיה כמדינה מעוניינת בהחזרת התושבים שלה לא פחות מהרצון של מדינת ישראל לקלוט ולכן בין יתר הדברים - - -

מאיר שטרית: יש להם תכנית לקלוט אותם?

מרינה סולודקין: אפילו לי הציעו.

דמיטרי אפרצ'ב: בין יתר הדברים שהצגנו, הנושא הוא בהחלט נושא תקציבי אבל בעיקר הוא נושא אסטרטגי.

דמיטרי אפרצ'ב: האג'נדה הזאת הובילה בסופו של דבר לקבלת החלטות בנושא הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב לציין ובזה אני אסיים, שמשרד הקליטה רואה בסיכום לשנת 2010 הישג עצום.

דמיטרי אפרצ'ב: לשאר הדברים אני לא רוצה להתייחס כי לצערי הרב הנושא הזה ברמה האנושית טופל בצורה לא יפה ולא הוגנת אבל זה משהו שלא שייך למישור הזה.

מאיר שטרית: ראשית אני מברך את השרה ואת המנהל הכללי על הפעולות שהם עשו להבטחת תקציב 2010.

מאיר שטרית: זה מאוד חשוב ואני שמח מאוד לשמוע את הבשורה הטובה שמסרת לנו שזה תוקצב במלואו.

דימטרי אפרצ'ב: סליחה אדוני היושב ראש, חשוב לציין שבסופו של דבר אגף התקציבים שיתף פעולה בצורה יוצאת מהכלל ובהחלט מגיע להם תודה על כך.

מאיר שטרית: בהחלט, אני מברך על כך ואם יש סעיף קואליציוני שאני לא מתנגד לו ויש לו כסף זה הסעיף הזה כי לפחות הכסף הולך לא למטרות אישיות של איזו מפלגה אלא לדבר חיובי בעיניי, ואם הוא ממומן בסעיף קואליציוני אז אני מברך את השר אביגדור ליברמן על כך שמהמעט כסף שהוא מקבל כתוצאה מהסכמים קואליציוניים הוא מעביר למטרות נכונות.

מאיר שטרית: אני מברך על הפעולה ואני שמח שיש 89 מיליון מזומן ו- 89 הרשאה להתחייב, סכום שפותר את הבעיה לשנת 2010 כמעט באופן מוחלט.

מאיר שטרית: אני מברך אתכם על כך ואני מקווה שלא תהיינה בעיות בדרך.

מאיר שטרית: אני שמח לשמוע את זה וזה מקצר את הדיון ואת הישיבה, אני חששתי שאם אנחנו בלי מימון מלא, כמו שנודע לי לפני כמה ימים שהנושא עדיין לא נסגר באופן סופי.

מאיר שטרית: אדוני המנהל הכללי אני אשמח לשמוע על עניין אחר שעלה בישיבה הקודמת, מה עלה בגורלו של המדען האתיופי היחידי שהיה בתכנית, האם הוא חוסל ונזרק מהעבודה או בכל זאת, אני פניתי בזמנו לשר המדע וגם למקומות אחרים כדי שיתנו לו הזדמנות להמשיך.

דמיטרי אפרצ'ב: אני יודע על מי אתה מדבר, זה לא בדיוק, אני יודע שהשרה גילתה עניין עצום בנושא של האיש, אבל אנשים שמתקבלים לתכנית קליטת מדענים עולים זה לא בהחלטת משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: בסופו של דבר אנשים, עד כמה שידוע לי, עוברים מבחנים ובדיקות של הסגל האקדמי באוניברסיטאות, והוא זה שקובע בסופו של דבר מי משתתף בתכנית הזאת ומי לא משתתף בתכנית הזאת.

דמיטרי אפרצ'ב: למשרד הקליטה אין מנדט לקבוע מי משתתף בפרויקט, הוא נותן את אותה מעטפת ואת אותו טיפול שהוא מקבל באמצעות משרד האוצר שבמידה מסוימת מהווה צינור, ולכן לצערי הרב כל ההתקפות במהלך שנת 2009 שהיו מכוונות למשרד הקליטה, בהחלט משרד הקליטה לא היה הכתובת - - -

מאיר שטרית: שלי לא הייתה מופנית למשרד הקליטה.

מאיר שטרית: אני פניתי ואמרתי שמאחר ועלה הנושא שיש מדען אחד מאתיופיה שנכנס לתכנית ופועל כבר באוניברסיטה ועמדו לסיים את תפקידו, ביקשתי שיעשו מאמץ ולתת להמשיך את העבודה שלו.

מאיר שטרית: הוא מתעסק בנושא מאוד מאוד ייחודי שלדעתי אין לו תחליף.

מאיר שטרית: אני מוכרח לציין שביקרתי לא מזמן באוניברסיטת תל אביב במחלקה למדעי החיים המקום שבעתיד יהפוך להיות המקום בישראל ושם ראיתי כמה מדענים ששותפים לתכנית קליטת מדענים שעובדים באגף הזה ושהגיעו מברית המועצות לשעבר, אני חושב שאין להם בכלל תחליף.

מאיר שטרית: אנשים שמטפלים במוצגים שם והם בעלי ידע עצום בתחום הטוקסינים והאנטי טוקסינים שכעט בעולם אין מידע על כך, נושא שכמעט נמחק מהעולם וקשה לעלות על הדעת איזה נזק היה נגרם אילולא אותו מדען אחד שהוא המומחה בעולם ושהגיע מברית המועצות לשעבר לארץ.

מאיר שטרית: הוא עושה שם עבודה יוצאת מהכלל ואי אפשר למצוא לו תחליף, לדעתי להרבה שנים.

מאיר שטרית: הוא עם ניסיון אדיר בתחום הזה.

מאיר שטרית: אני מציין כדוגמה שהנזק שהיה נגרם למדינה בגין העדרו של אדם אחד כזה היה פשוט נורא ואיום.

מאיר שטרית: אולי מרינה סולודקין מתמצאת בנושא הזה טוב יותר אבל אני פונה אליך אדוני המנהל הכללי ולשרה לעשות מאמץ כי אם יש מדען אחד אתיופי שנמצא בתכנית הזאת, לעשות מאמץ ולאפשר לו להמשיך.

דמיטרי אפרצ'ב: ברשותך אני אגיד שני משפטים, אחת הבעיות, כמו שאנחנו רואים בקליטת מדענים עולים, זו למדענים בעלי אסמכתא מתאימה להיקלט לתקנים קיימים, זה לא באמצעות משרד הקליטה, זה באוניברסיטאות, מכוני מחקר או במחקר ופיתוח במקום אחר, אני לא רוצה לעלות דוגמאות אבל ישנה קבוצה אחת שלגביה יתכן ויש חלון הזדמנות לפעול.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו פועלים מול משרד התשתיות לתת פתרון לנושא הזה ואולי לשחרר מספר תקנים נוספים למדענים בפוטנציה להצטרף לתכנית 'קליטת מדענים עולים'.

דמיטרי אפרצ'ב: האנשים האלה הכשירו את עצמם במשך עשר שנים ואין סיבה בעולם שהם ימשיכו לקבל תמיכה באמצעות משרד הקליטה כי התחומים שהאנשים האלה פועלים לא קשור בשום צורה למשרד הקליטה חוץ מהנושא הכספי.

דמיטרי אפרצ'ב: בנוגע למדען הספציפי שכרגע דיברתם עליו, ומבלי להיכנס כרגע לפרטים, חשוב לציין וחשוב לי להגיד את זה מבלי שזה יקבל צבע או צל עדתי או כזה או אחר.

דמיטרי אפרצ'ב: הייחודיות של תכנית 'קליטת מדענים עולים' ברף המאוד מאוד גבוה שמעמידה האקדמיה לקליטת מדענים.

דמיטרי אפרצ'ב: העניין הזה הוא בבסיס העיקרון, לצערי הרב לפעמים המדינה שוכחת שמי עובד בתכנית 'קליטת מדענים עולים' הם אנשים שעברו אין ספור מבחנים, דרוגים ועוד.

דמיטרי אפרצ'ב: זאת אומרת שהאנשים שנמצאים בתכנית 'קליטת מדענים עולים' הם באופן האמיתי ביותר האליטה המדעית שמדינת ישראל קיבלה אי פעם בחינם.

דמיטרי אפרצ'ב: השנה מציינים עשרים שנות עליה מחבר המדינות, משנת 1989 התחיל הגל הגדול - - -

מאיר שטרית: בשנת 1973 היה גל גדול ואחר כך הייתה עצירה, שערי ברית המועצות נפתחו בסוף שנות 1990, 1991, אני הייתי בסוכנות ומאחר וטיפלתי אז בהעלאת העולים במשך כשלוש שנים 250,000 איש.

דמיטרי אפרצ'ב: בגלל שאין תאריך בלוח השנה, הכוונה היא לשנת 1989, 1990, וזה לא משנה, אני מדבר על התופעה עצמה.

דמיטרי אפרצ'ב: העלייה מחבר המדינות השפיעה על ההיבטים הכלכליים, חברתיים, תרבותיים, אבל תרומתה לכלכלת ישראל, לחברה לביטחון וזה ידוע, אבל בין יתר התרומות מדובר על הפוטנציאל שהאנשים הביאו איתם.

דמיטרי אפרצ'ב: כולנו יודעים שלגדל במדינה מדען, רופא, מורה, מהנדס זה עולה הרבה מאוד כסף וזה חסכון נטו עוד לפני שהבנאדם התחיל לפעול.

דמיטרי אפרצ'ב: החכמה היא איך מנצלים את הפוטנציאל הזה לא בשמירה בסופרמרקט אלא במקום שלאדם יש היתרון היחסי הגבוה ביותר.

דמיטרי אפרצ'ב: אני אחזור לנקודה האחרונה שציינת ולה יש שני היבטים, יש לה היבט של ייצוגיות ויש לה חשיבות רבה, מהמישור הזה השרה ניסתה לפעול אבל יש גם את ההיבט האקדמי נטו.

דמיטרי אפרצ'ב: מי שמתאים לתכנית 'קליטת מדענים עולים' צריך לעמוד בסטנדרט של התכנית.

דמיטרי אפרצ'ב: את הסטנדרט קובעת ועדה אוניברסיטאית, כלומר מי שאחראי לנושאים האקדמיים, ולא ועדה חברתית.

דמיטרי אפרצ'ב: זו נקודה קצת בעייתית ומנסים למצוא פשרה בין שתי הנקודות האלה.

מרינה סולודקין: אתה לא יודע שבכל קתדרה לשפות שמיות מתחננים לקבל אותו.

מאיר שטרית: מאחר ואנחנו ביום הגשמת הציונות אני רוצה לומר שכמי שישב על המדוכה בהבאת הגל הגדול של העולים גם מרוסיה וגם של במבצע שלמה שהייתי אחראי על ביצעו, אני שמח שהקדוש ברוך הוא זיכה אותי להיות בקדנציה זו בסוכנות ושתרמתי לשינוי מהותי בהרכב האוכלוסייה בארץ.

מאיר שטרית: אני חושב שהמדינה התברכה באוכלוסייה יוצאת מהכלל.

מאיר שטרית: אם מדברים על הגשת הציונות, זו הגשמת ציונות האמיתית בהבאת עם ישראל לארץ ישראל.

מאיר שטרית: עד היום אני זוכר את הנתונים שבקרב יוצאי ברית המועצות לשעבר בחתך הגילאים 24 עד 50 היו 75% אקדמאיים.

מאיר שטרית: זה שיא בעולם ואין דבר כזה בשום מקום בעולם.

מאיר שטרית: זה היה מדהים לראות את האוכלוסייה הזאת.

מאיר שטרית: לשבחם של יוצאי ברית המועצות צריך לומר שלמרות שבאותה תקופה המצב בארץ לא היה קל, הם לא התביישו לעבוד גם בעבודות פשוטות.

מאיר שטרית: אני מאלה שמאמינים שלא בושה לעבוד בשום מקום.

מאיר שטרית: בושה לא לעבוד.

מאיר שטרית: מאופן קליטת העולים הסתבר שכל מי שהלך לעבוד, לא משנה במה וגם אם בעבודת שמירה, קופאי ובכל דבר, כל מי שהלך לעבוד תוך קצר יחסית הוא למד את השפה, הוא נקלט, הוא מצא עבודה במקצוע שלו הרבה יותר מהר ממי שחיכה בבית עד שימצאו לו עבודה בתחום שלו.

מאיר שטרית: כל מי שנשאר בבית נשאר מאחור, כל מי שיצא לעבוד נקלט הרבה הרבה יותר מהר.

מאיר שטרית: זו עובדה חד משמעית.

מאיר שטרית: התוצאות היו שכל מי שיצא לעבוד למד את השפה במהירות כי לא הייתה לו בררה, היה לו קל להיכנס למוסדות ולבירוקרטיה הישראלית, קל היה לו ללמוד ולהתמצא בנושאים השונים, גם נוצרו קשרים חברתיים עם אנשים שיכולו למצוא לו הזדמנויות טובות מאלו שהיה לאלה שנשארו בבית.

מאיר שטרית: אני מברך את יוצאי ברית המועצות, אתם חוגגים עשור ואני מניח שמשרד הקליטה יערוך אירועים משמעותיים וזה חשוב לציין את זה.

מאיר שטרית: יש מקום לציין את זה ולדעתי זו תרומה ענקית למדינת ישראל.

מאיר שטרית: אני שמח שהייתה לי מעט תרומה לעניין הזה ואני שמח לראות את התוצאות בארץ ישראל.

מאיר שטרית: למי שיש שאלות למנהל הכללי בבקשה.

ליאוניד דייסין: אני רוצה להבין מהמילים שלך האם המכתב שקיבלנו בספטמבר השנה שקשור לגיל פרישה מבוטל או לא.

דמיטרי אפרצ'ב: לא.

מאיר שטרית: במכתב שקיבלו כתוב שגיל הפרישה הוא 67?

מאיר שטרית: כן.

פליקס קירצנר: בקשר לטכניון - במשרד הקליטה לשנת 2011 , האם אתם מתכוונים שהסכום יהיה בבסיס.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נגיע לשנת 2010 ואני אשמח לשתף אותך.

מרינה סולודקין: ראשית אני מברכת את היושב ראש הוועדה למדע וטכנולוגיה חברי מאיר שטרית שאנחנו מקיימים ישיבה שנייה.

מרינה סולודקין: כי היו תוצאות לא נכונות וחיוביות בישיבה הראשונה וגם לכל המאמצים שלך.

מרינה סולודקין: אנחנו צריכים להגיד שיש תקציב לשנת 2010 בגלל שהיו הפגנות של מדענים עולים מאחר שבמשרד האוצר לא חשבו בלי לחץ ציבורי שחייבים להשלים את התקציב עד 89, 90 מיליון.

מרינה סולודקין: אני מודה למנהל הכללי שבישר לנו בשורה וגם למשרד שרואה חשיבות בהמשך תכנית 'קליטת מדענים עולים'.

מרינה סולודקין: יש לי כמה שאלות וגם דברים שאני מכירה מאחר והייתי בפנים.

מרינה סולודקין: שמעתי מהמנהל הכללי שעכשיו יש 445 משרות - - - -

דמיטרי אפרצ'ב: ישנם 445 מדענים שעובדים במסגרת התכנית.

מרינה סולודקין: אני חושבת שמאיר שטרית ולנו יש קודם כל מטרה.

מרינה סולודקין: התכנית הייתה בתחילה ל- 500 איש, ובגלל שקיצרו את מספר התקנים יש לנו בעיה בכניסה של מדענים חדשים לתכנית, יש אנשים שפונים אלי שסיימו את תכנית 'שפירא' שהיא תכנית ראשונית, הם סיימו את תכנית 'גלעדי' ולא יכולים להיכנס לתכנית 'קליטת מדענים עולים'.

מרינה סולודקין: ראש שראש הממשלה קיבל החלטה אסטרטגית וגם דיבר על כך, וגם כלי התקשורת בשפה הרוסית, שממשיכים את תכנית קמ"ע - 'קליטת מדענים עולים' במלואה.

מרינה סולודקין: אם אין כניסה לתכנית זה לא ברור לי כי יש לנו אנשים שמשרד הקליטה צריך למצוא להם פתרונות מתקציבים אחרים שלו.

מרינה סולודקין: זה לא בסדר כי התכנית צריכה להיות מתוקצבת כמו שאתה כתבת בהצעת החוק שלך ושאנחנו חתמנו, כל הסיפור של התכנית היה צריך להיות במשרד הקליטה.

מרינה סולודקין: העניין של המדען האתיופי, לאנבסה שרת הקליטה מצאה פתרון זמני, הוא ממשיך, נתנו לו עוד שנה בתכנית 'שפירא' בגלל שאין כניסה לתכנית קמ"ע - 'קליטת מדענים עולים'.

מאיר שטרית: אז הוא ממשיך עוד שנה לפחות.

מרינה סולודקין: כן.

מרינה סולודקין: אנבסה הוא כוכב.

מרינה סולודקין: אתה זוכר מי הכניס את שלמה מולה לרשימה.

מרינה סולודקין: זו הייתי אני.

מרינה סולודקין: אנבסה כוכב לא רק מדעי.

מרינה סולודקין: אלי פונים פרופסורים מאוניברסיטת תל אביב ואומרים שבלי אנבסה אין חוג בלשנות שמית.

מאיר שטרית: אז למה לא קולטים אותו על תקן?

מרינה סולודקין: כך בונים את מבנה האוניברסיטאות.

מרינה סולודקין: למה היינו צריכים.

מרינה סולודקין: בגלל שהייתי האמא המייסדת של תכנית 'קליטת מדענים עולים', ראינו שאוניברסיטאות זה מקום לאליטה הישראלית.

מרינה סולודקין: שאתה צריך להתחיל עם פרופסור חשוב ולשרת אותו הרבה שנים אז אולי אחר כך ייקחו אותך לאיזו משרה.

מרינה סולודקין: אבל זו לא משרת פרופסור.

מרינה סולודקין: בגלל תת תקצוב של המדע הישראלי, זה לא שיש תחרות, האנשים האלה בלי המלצות מאוניברסיטת הרווארד לא יכולים להמשיך, בגלל זה בנינו מסלול מקביל, ולכן הצלנו 500 איש ושיעבדו במדע ברמה גבוהה.

מרינה סולודקין: כמו שאתה מבין שיש מקרה עם הערכה כל כך גדולה ובגלל שכל הזמן סוגרים חוגים ומשרות באוניברסיטאות, זה לא אנבסה הוא שיקבל את המשרה.

מרינה סולודקין: טלפן אלי פרופסור שעלה בעלייה של שנות ה- 70, הוא בשפה שמית של אתיופים לשעבר, הוא כל הזמן אומר את לא מבינה מי זה אנבסה.

מרינה סולודקין: מקצרים את משרתו ולא מקבלים אף אחד כי בכל המדעים, מדעי הרוח והחברה מקצצים אצלנו.

מרינה סולודקין: לכן הפתרון שנותנת השרה ונותן המנהל הכללי זה למדינה נורמלית.

מרינה סולודקין: הפתרון שלהגיע למדע בדרך שלכם, אבל אני ואתה היינו במאבקים ויש גם פוליטיקה פרקטית, בפוליטיקה במבנה של המדינה, לצערי הרב, זה בלתי אפשרי.

מרינה סולודקין: אם אנחנו לא נפתח את ה- 55 משרות האלה לחדשים הסיפור יהיה מאוד עצוב.

מרינה סולודקין: עניין שני, קיבלתי מכתב בגלל שהייתי במגע עם ראש הממשלה בנושא הזה, לא עם השר יובל שטייניץ בגלל שזה דבר אחר, ראש הממשלה הוא שמחליט הוא פתח את התכנית - - -

מאיר שטרית: הוא שר על.

מרינה סולודקין: לראש הממשלה יש תכניות עתידיות ולכן תהייה וועדה שתחליט איך לקבל עוד ועוד מדענים מארצות הברית, ומכל מקום.

מרינה סולודקין: בגרנדיוזיות של התכניות האלה, כפוליטיקאים פרקטיים אנחנו צריכים מאוד לדאוג לא לאבד אותם, בגלל הגרנדיוזיות אומרים אנחנו מחזירים, ולאן הם ילכו?

מרינה סולודקין: הם ילכו לחוץ לארץ.

מרינה סולודקין: אני מציע שהוועדה שלנו תמליץ לוועדה העתידית שתהייה בנושא, שתהייה תכנית למדענים עולים נטו, כמו שיש על כניסת החדשים וגם על גורלו של המדע בישראל צריך לדון בנוכחות של ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב, וור"ה –ועד ראשי האוניברסיטאות.

מרינה סולודקין: לנו היה הד בהפגנות בגלל שמשרד הקליטה אמר דבר פשוט "אין לי כסף אז אין תכנית".

מרינה סולודקין: איפה היו?

מרינה סולודקין: למה כשהחליטו לא הזמינו את האוניברסיטאות הישראליות.

מרינה סולודקין: הן מכירות את הערך של האנשים האלה.

דימטרי אפרצ'ב: לאן לא הזמינו?

מרינה סולודקין: לא הזמינו בתהליך ההחלטה לקצר.

מרינה סולודקין: כאן יושב הנציג שיוכל לדבר בנושא.

מרינה סולודקין: אני מבקשת שאנחנו כוועדה חייבים לדאוג שקודם כל שהמדענים הם שיחליטו מי ברמה ומי לא.

מרינה סולודקין: אני לא רוצה לשמוע מי לא ברמה, שאנשי המדע יחליטו.

מרינה סולודקין: נוכחות הות"ת –הועדה לתכנון ותקצוב,, וור"ה - ועד ראשי האוניברסיטאות , ונוכחות האוניברסיטאות בוועדות האלה מחוייבת.

מאיר שטרית: היום הם אינם?

דימטרי אפרצ'ב: אני אתן לך מיד דווח על כך.

מרינה סולודקין: לא מדובר על תהליך המינוי.

מרינה סולודקין: אתה לא מבין אותי.

מרינה סולודקין: אני רוצה שכשאנחנו שומעים מראש הממשלה שתקום וועדה עתידית בנושא עתיד המדע ועל איך אנחנו יכולים למשוך את האנשים.

מרינה סולודקין: אני לא שומעת ששם יהיו קודם כל האנשים שמבינים, ודבר שני שמעוניינים באנשים.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו חייבים בשנת 2010 לעשות ישיבת המשך.

מרינה סולודקין: אני לא רוצה שנתקל שוב במצב חירום.

מרינה סולודקין: אני רוצה שבחמש השנים הבאות יהיה תכנון מצד משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר לתקצוב התכנית.

מרינה סולודקין: אנחנו מכירים את התכנית ואת התרומה החיובית שתורמים למדינה.

דימטרי אפרצ'ב: את הנושא ההפגנות, ההפגנות התקיימו בעיקר מול משרד הקליטה ולא מול משרד האוצר ובמיוחד ההפגנה האחרונה שכבר לכולם היה ברור שלנושא הזה יש סוף פסוק ובכל זאת ההפגנה התקיימה.

דימטרי אפרצ'ב: אחד הדברים המוזרים שבחיי ראיתי, אבל מי שארגן ומי שהשתתף בהפגנות האלה יודע.

דימטרי אפרצ'ב: חשוב לי לציין גם בגלל שאני יושב בראש וועדה להחזרת מוחות וזה בירושה מהשלטון הקודם, בשבועות הקרובים יוגש לראש הממשלה נייר מסקנות הוועדה שדנה במשך כשנה פלוס בתכנית להחזרת מוחות מחוץ לארץ.

דימטרי אפרצ'ב: הוועדה הייתה מורכבת כולה מנציגים של טובי האקדמיה הישראלית במספר מישורים.

דימטרי אפרצ'ב: ות"ת –הוועדה לתכנון ותקצוב, משרד המדע היו שותפים - - -

מרינה סולודקין: לא קיימת הוועדה שאנחנו מדברים עליה.

דימטרי אפרצ'ב: זו ועדה שתגיש את מסקנותיה בקשר להחזרת מוחות ישראלים מחוץ לארץ בחזרה.

דימטרי אפרצ'ב: אני מקווה שתוך שבוע או שבועיים יוגשו המסקנות לשולחנו של ראש הממשלה.

דימטרי אפרצ'ב: בכל מה שקשור לתכנית 'קליטת מדענים עולים', ובנושא של קליטת מדענים חדשים, ישנו צוות שמורכב מנציגי משרד הקליטה, ות"ת –ועדה לתכנון ותקצוב, מועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר ויועצים מומחים כמשקיפים, מדובר על פרופסורים ידועים מאוניברסיטאות שחלקם הם יוצאי תכנית 'קליטת מדענים עולים'.

מרינה סולודקין: זה במתכונת תכנית 1998, אנחנו מכירים את מה שאתה אומר ואנחנו בזה יותר מעשר שנים.

דימטרי אפרצ'ב: נכון.

דימטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד לך שבעולם המודרני, לא בשנת 1937 במדינות שאנחנו מכירים, ההחלטות ופרויקטים שמתנהלים תקופה ארוכה וממומנים מהקופה הציבורית של משלם המיסים חייבים לעבור איזו ביקורת.

דימטרי אפרצ'ב: במציאות הקיימת של מדינה דמוקרטית הביקורת לא חייבת להיות ביקורת שלילית, ואי אפשר לצפות מראש אם היא חיובית או שלילית.

דימטרי אפרצ'ב: יכול להיות שהביקורת או הגוף שאמור לערוך בדיקה, יתכן שבסופו של דבר יחזק ויגיד שזה טוב וצריך לשכפל או להכפיל את זה.

דימטרי אפרצ'ב: בטוח שבמציאות כזאת ומי שנמצא בתכנית עד היום אז בוודאי שלא נהוג במצב נורמלי לערוך שום שינוי רטרואקטיבי, ומי שנמצא בתכנית כמו שהוא נמצא הוא ממשיך עד הפרישה.

קריאה: אז למה שינתם את גיל הפרישה?

דימטרי אפרצ'ב: אמרתי שלנושא גיל הפרישה אין כרגע משמעות כי כפי שכולנו יודעים שלפי התכנית גיל הפרישה נמדד ב- 1 לאוקטובר 2010.

דימטרי אפרצ'ב: זה לא נושא שצריך כרגע להדאיג או להכניס ללחץ.

דימטרי אפרצ'ב: לפי מה שאני מבין מרוח הדברים בנושא הזה היא רוח חיובית.

דימטרי אפרצ'ב: אין שום כוונה להעניש או דברים אחרים.

קריאה: עדיין יצא מכתב שלכם.

דימטרי אפרצ'ב: המכתב הזה יצא לפני הזמן, במשרד יתקיים דיון על כך ואתם תקבלו תשובה.

דימטרי אפרצ'ב: אני אומר שהגישה לנושא הזה, לאחר מציאת פתרונות תקציביים, היא גישה חיובית.

דימטרי אפרצ'ב: מי שרוצה לצבור מזה הון פוליטי במישור הציבורי של העשייה אז זה בהחלט נושא שיכול לתת לו איזו תוספת נפשית או אחרת.

דימטרי אפרצ'ב: במישור הפרקטי אני חושב שלהגיד דברים יותר ברור ממה שאמרתי אין, אמרתי שנמצא פתרון תקציבי, הבעיה של גיל פרישה למספר מסוים של אנשים היא קריטית מבחינת אוקטובר 2010, כרגע אני אומר שאין מה לדאוג ושהגישה חיובית.

דימטרי אפרצ'ב: אנחנו נשמע את התוצאות.

דימטרי אפרצ'ב: בנושא של המדען אנבסה, הפתרון הזמני שנמצא כרגע הוא כדי לתת אפשרות לאדם לפעול.

דימטרי אפרצ'ב: אני יודע שהשרה פועלת גם במישורים אחרים, אני חושב שאם מדובר על מקרה כל כך חריג ועל מקרה של כוכב אני חושב שמן הראוי שבמקרה הספציפי הזה, שגם האוניברסיטאות תעשנה מאמץ וימצאו פתרון יצירתי במיוחד.

מרינה סולודקין: אני מסכימה איתך במאה אחוז, אבל לצערי אני יודעת שלא ימצאו.

מאיר שטרית: בבקשה פרופסור צבי הכהן יושב ראש המועצה המתאמת של ארגוני הסגל האקדמי.

צבי הכהן: אני לא רוצה לחזור ולתאר את החשיבות של מדעני תכנית 'קליטת מדענים עולים' למדינת ישראל, דיברנו על כך בישיבה הקודמת וזה ברור לכולם.

צבי הכהן: זה נראה לי אבסורד שבזמן שיש בריחת מוחות ויש התמודדות עם בריחת מוחות ומצד שני בכלל הנושא של מדעני תכנית 'קליטת מדענים עולים' בכלל על סדר היום.

צבי הכהן: הוא לא היה צריך להיות על סדר היום ולא הייתה צריכה להיות פגיעה בהם.

צבי הכהן: להפך היה צריך לחזק ויש עוד רשימה שלמה של דברים שצריך לתקן בתכנית, דברים שלא חשבו עליהם בזמן שעשו את התכנית כמו למשל, החסם בוותק שיש להם בדרגה העליונה שלהם, אחרי אחת עשרה שנה הם לא צוברים יותר וותק.

צבי הכהן: יש דברים שצריך לטפל בהם בעתיד שלא חשבו עליהם.

צבי הכהן: בכלל לא היה צריך לעלות על סדר היום.

צבי הכהן: במשך שנה שלמה האנשים האלה עבדו עם חצי ראש וחצי לב כי כל הזמן פחדו מה יהיה איתם.

צבי הכהן: גיל הפרישה זה דבר קריטי ביותר, לאדם נורמלי זה לא כל כך משנה, אבל מי שעובד רק 15 או 20 שנה עוד 3% בערך בפנסיה זה משנה באופן משמעותי את - - -

מאיר שטרית: 2%.

צבי הכהן: מעל גיל 67 יש אחוז נוסף.

מאיר שטרית: ממה שאני יודע זה בוטל.

צבי הכהן: זה היה 1.5% וזה ירד ל1%.

צבי הכהן: אני לא נוהג להגיד דברים שאני לא יודע.

מאיר הכהן: על מי זה חל?

צבי הכהן: כל מי שבקרן פנסיה וותיקה והוא נשאר אחרי גיל פרישה שהוא 67 לגברים.

קריאה: אני מניח שרובם לא בקרן וותיקה.

צבי הכהן: מי שהצטרף אחרי 1995 והוא בקרן פנסיה צעירה אז אצלו זה עוד יותר קריטי כי זה עוד שנה או שנה וחצי שהוא עובד משכורת ולא על פנסיה.

צבי הכהן: הקרן משלמת לו שנה וחצי פחות פנסיה ואז הפנסיה שהוא יקבל תהייה יותר גדולה אפילו יותר מ- 3%.

צבי הכהן: לדעתי שכל דיון בוועדה כזו או אחרת שנוגע לתנאים של האנשים צריך לכלול בתוכו נציגים גם את נציגי המדענים העולים, גם את נציגי הסגל האקדמי.

צבי הכהן: בלשון המעטה אני אומר שזה לא נבון להתעלם מהאנשים האלה.

צבי הכהן: ראינו מה קרה בוועדת שוחט שהחליטה שהיא יודעת יותר טוב בלי הסטודנטים, בלי הסגל האקדמי, והמסקנות שלה קבורות באיזה תחתית של מגירה.

דמיטרי אפרצ'ב: יש נציגים של הסגל האקדמי.

דמיטרי אפרצ'ב: אין בעיה עם זה.

צבי הכהן: אלו לא נציגים של הסגל האקדמי, אלו נציגים - - - -

דמיטרי אפרצ'ב: פרופסורים משלוש אוניברסיטאות זה לא סגל אקדמי?

צבי הכהן: אני אומר לך מה ההבדל.

צבי הכהן: חברי סגל אקדמי הם לא נציגים של הסגל האקדמי, נציגים של הסגל האקדמי הם נציגי המועצה המתאמת כשמדברים על תנאי השכר של הסגל האקדמי ועל התנאים שלהם.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מסכים איתך זה משהו אחר.

צבי הכהן: המועצה המתאמת לא מדברת על הנושאים האקדמיים והסגל האקדמי כבודדים לא מדבר על תנאי השכר, יש חלוקה ברורה מאוד בין שני הדברים האלה.

צבי הכהן: כל דיון שמדבר על תנאי שכר של סגל אקדמי והם חברי סגל אקדמי לכל דבר העניין, צריכה להיות שם נציגות שמייצגת את הסגל האקדמי בארץ וזו המועצה המתאמת ושל ארגון המדענים.

צבי הכהן: כל התעלמות מהם היא לא טובה, היא לא תורמת לעניין ואני לא מבין מה הפחד.

דמיטרי אפרצ'ב: אין פחד.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מעדיף לא לדבר בוועדה ברמת אמון כלפי אנשים אלה ואחרים.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא חושב שזו הנקודה של הוועדה.

צבי הכהן: אני חושב שזה היה נבון לטובת העניין.

דמיטרי אפרצ'ב: הרצון האמיתי הוא לדון בנושאים מקצועיים בלי ריח פוליטי שיש בדברים.

דמיטרי אפרצ'ב: לצערי הרב זה מה שהיה במהלך השנה האחרונה, אי אפשר להתעלם מזה.

צבי הכהן: אני חייב לתקן.

צבי הכהן: למועצה המתאמת אין שום גוון פוליטי.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא מדבר על המועצה המתאמת.

צבי הכהן: אני מדבר על המועצה המתאמת.

מרינה סולודקין: אבל הוא לא מדבר על זה.

צבי הכהן: אני יושב ראש המועצה המתאמת ואין לנו שום גוון פוליטי.

צבי הכהן: יש אנשים שהיו בשמאל ויש אחד מאיתנו שהוא היום שר המדע, חבר לשעבר של המועצה המתאמת.

צבי הכהן: ישנם כל מיני אנשים מכל מיני גוונים.

צבי הכהן: אין לנו שום גוון פוליטי כזה או אחר ואין לנו שום התבטאות פוליטית בשום דבר ועניין.

צבי הכהן: זה נכון שבמאבקים - - - -

דימטרי אפרצ'ב: חלילה וחס, לא דיברתי עליך.

צבי הכהן: נכון שבמאבקים אנחנו מנסים לגייס כל חבר כנסת שאנחנו יכולים לטובת העניין.

צבי הכהן: הוא יהיה בדרך כלל באופוזיציה כי יש להם עניין לעזור לנו נגד הממשלה.

צבי הכהן: ככה זה קורה.

צבי הכהן: אני מניח שאם זה היה הפוך זה היה הפוך.

מרינה סולודקין: גם אנחנו חיים בקואליציה ובאופוזיציה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא מדבר על זה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מדבר על השיטות של שקר ומניפולציה, אני חס וחלילה לא מכוון את זה אליך.

צבי הכהן: אני אומר שצריכה להיות לפחות נציגות של המועצה המתאמת בוועדה הזאת ואני חושב שזה לטובת העניין כדי שעובדות יובהרו והדברים יובהרו.

צבי הכהן: אני רוצה להודות לחבר הכנסת מאיר שטרית יושב ראש הוועדה שהעלה את זה בחוק.

צבי הכהן: פעם אחת ותמיד הנושא הזה צריך להיכנס לבסיס התקציב.

צבי הכהן: אתם לא מבינים מה זה עושה לאנשים, במעבדה שלי עובדת מדענית במעמד של תכנית 'קליטת מדענים עולים', היא כל הזמן באה ופעם בשבוע היא שואלת אותי מה קורה, איך קורה, האם יהיה לי כסף.

צבי הכהן: אי אפשר לעשות עבודה מדעית, זו עבודה של ראש ולא של ידיים, אם הראש שלך נמצא במקום אחר.

צבי הכהן: חלק גדול מהעבודה שלהם בשנה האחרונה כמעט ולא הייתה שווה שום דבר מפני שהראש שלהם התעסק באם תהייה להם פרנסה בסוף השנה או לא.

צבי הכהן: לכן מאוד מאוד חשוב שהנושא הזה יהיה בבסיס התקציב.

צבי הכהן: הייתי רוצה להמשיך את דבריה של מרינה סולודקין שהציעה שיהיה דיון בנושא הזה כי יש עוד סוגיות שעלו וצריכים לפתור אותן.

מאיר שטרית: הדובר הבא הוא חבר הכנסת לשעבר יגאל יאסינוב.

1054: תודה רבה אדוני היושב ראש.

1054: תודה אני יצאתי בשמחה מהכנסת ואני שמח מאוד שאני ממשיך לעזור למדענים עולים בתפקידי החדש כסגן היושב ראש לקרן הקיימת לישראל.

1054: בתפקידי הזה היום אני פה.

1054: ראשית אני רוצה להזכיר שהייתה תת וועדה לענייני מדענים עולים, כאן בוועדה הזאת, שעסקה אך ורק במדענים עולים.

1054: לי הייתה הזכות להיות יושב ראש הוועדה.

1054: אז הצלחנו לקדם מספר דברים לא מבוטלים, אני אזכיר דבר אחד בלבד וזו הקרן למימון מדענים עולים ברפואה.

1054: הקרן עדיין קיימת, הקרן מממנת מחקרים ולדעתי החלטות פרטניות והן עוזרות.

1054: כשאתה יורד מהרמה התיאורטית ואתה מתחיל לפרק את הבעיה לבעיות פרטניות ומתחיל לטפל בהן אתה יוכל להתקדם.

1054: אנחנו בקרן קיימת לישראל, עובדים המון עם מדענים.

1054: אני שמחתי שחלק ניכר מהמדענים שאיתם אנחנו עובדים הם מדענים עולים.

1054: חלק גדול מהם הם מתכנית 'קליטת מדענים עולים'.

1054: המדענים האלה הם המדענים הטובים, הם מדענים שנמצאים ברוב המחקרים הכי חשובים גם לנו בנושאים אקולוגיים, סביבתיים, נושאים שקשורים לקרקע, מים וחקלאות.

1054: זאת הסיבה שאנחנו עובדים איתם הרבה.

1054: אנחנו מעבירים סכומים של עשרות מיליונים בשנה לתמיכת מחקרים - - - -

מאיר שטרית: לאן אתם מעבירים?

1054: תקציב בין 12 ל- 15 מיליון שקל לשנה מעבירים למימון מחקר ופיתוח חקלאי, אלו 8 מחקרי פיתוח.

מאיר שטרית: לאן?

מאיר שטרית: לבית דגן?

1054: נכון להיום ההסכם הוא של שקל מול שקל עם משרד החקלאות למימון כל מחקרי הפיתוח החקלאיים.

1054: בעבר הייתה גם הסוכנות אבל היא יצאה ולא ברור עכשיו ההמשך.

1054: המימון רק לזה בשנה שעברה היה 12 מיליון שקל שלנו.

1054: אני לא צריך להסביר לכם כמה מדענים עולים נמצאים במחקרים האלה.

1054: בנוסף סכום לא מבוטל של מיליונים אנחנו מממנים את המחקרים עם מכון וולקני וגם שם נמצאים מדענים עולים.

1054: אנחנו משקיעים הרבה מאוד יחד עם אוניברסיטת תל אביב בנושא הצפרות.

1054: יותר מכך לצפרות בנינו תכנית לימודית לתלמידים עולים, בשנה שעברה היה פרויקט יוצא מהכלל עם בית ספר שבח מופת.

1054: אני לא רוצה לרדת לפרטים של כל פרויקט ופרויקט אבל אני רוצה להגיד שאנחנו מכירים מהשטח שחלק מהפרויקטים לא היו זזים אם המדענים העולים לא היו בצוות.

1054: אנחנו יודעים כמה קשה להם כי הם לא ראשי צוות וזה האבן לאוניברסיטאות.

1054: הם לא יכולים להיות ראש צוות, ואני לא רוצה להמשיך את הנושא הזה כי זה נושא לחברי הכנסת ולוועדה.

1054: אחת הבעיות המרכזיות שלהם זו הפנסיה.

1054: יכול להיות שהיה אפשר ויש צורך לחוקק תקנה מיוחדת הקשורה לפנסיה של המדענים האלה.

1054: ישנן אוכלוסיות עולים שלא יגיעו לפנסיה הוגנת כי השנים שהם היו יכולים לעבוד, גם אם עכשיו נוכחתי שטעיתי ויש להם את האחוז הנוסף אחרי 67, אבל בכל זאת אחוז הפנסיה שהם יכולים לצבור יהיה נמוך והם לא יוכלו לקבל פנסיה הוגנת וזו בעיה.

1054: לגבי גיל הפרישה של מדענים, אתם יודעים אם שטרנהל היה מקבל מכתב כזה היינו צוחקים על כך.

1054: למדענים לדעתי אין גיל פרישה לפי הגיל הכרונולוגי, גיל הפרישה שלהם מה מתי שהם מפסיקים לערוך מחקרים.

מרינה סולודקין: תסביר את זה לשר הקליטה.

1054: אני לא רוצה להיכנס לשר הקליטה הזה או לשר הקליטה האחר.

מאיר שטרית: באוניברסיטאות מדען שהיה יוצא לפנסיה ביב מפסיק לקבל את המשכורת מהאוניברסיטה אבל הוא ממשיך לעבוד כמה שהוא רוצה, הוא לא מקבל אחוזי פנסיה.

1054: בדיוק, אני לא רוצה להאשים את זה או אחר, אני לא רוצה, יש לי הרבה מה להגיד.

1054: יש לי גם להזכיר שבזמנו בוועדה הזאת החלטנו על X מיליונים שהיו צריכים ללכת למדענים עולים והם לא הגיעו אליהם.

1054: אז משרד הקליטה החזיר את כל הכסף בסוף השנה ואת יודעת את זה.

1054: אין אשמים, במשרד הם לא אשמים, כי ככה נבנה בין היתר הפרויקט.

1054: צריך לשנות את זה ולא משרד ולא איש אחד יכול לשנות אלא רק קבוצת אנשים, בוועדה פה או בהחלטות ממשלה.

1054: אני רוצה לסיים בשתי דוגמאות, לדעתי משמחות.

1054: לא כל האוניברסיטאות לא מוכנות ללכת בכיוונים טובים עם מדענים עולים, אני לא מדבר כעת רק על תכנית 'קליטת מדענים עולים', ואני מציע לכל מי שרוצה לבוא איתי לראות כמה אוניברסיטאות, אני לא אנקוב בשמות כדי לא לפגוע באחרות.

1054: ההודעה המשמחת היא שמחר קרן קיימת לישראל לציון סיום השנה שמציינת 60 שנה לישראל, בשנה שמתחילה שהיא 20 שנה לעלייה, מחר אנחנו מחלקים למדענים עולים שלושה פרסים, כל אחד מהם בסכום של 100,000 שקל.

1054: אלו הפרסים הגבוהים ביותר שניתנים בישראל, פרס ישראל הוא 70,000 שקל.

1054: אחרי שוועדת הפרס עבדה מאוד מאוד קשה הפרסים רק למדענים עולים.

1054: אלו פרסים מקרן עיזבון של סלומון קושיולק.

1054: אם תרשו לי אני רוצה להודיע כאן על שלושה שמות של הזוכים, מחר בערב הם יקבלו את הפרסים וזו הפעם הראשונה למדינת ישראל.

1054: אני שמח מאוד שהיום במקרה מתקיימת ישיבת וועדה בנושא, כולם עברו את התכניות למדענים עולים.

1054: אלו מחקרים יוצאים מהכלל שכבר בוצעו, אלו לא דברים תיאורטיים והם מכניסים כבר היום מיליוני שקלים בחסכון למדינת ישראל.

1054: הרעיון הפרס נולד כאן בוועדת מדע בתת הוועדה, אני גאה שהייתי אז פה, ואני גם גאה שהצלחתי לבצע אותו.

1054: אני מאוד מאוד לא שמח שהייתי צריך לבצע את זה מתקציבים של קרן קיימת לישראל.

1054: היה צריך לחפש ארגון שיעניק את הפרסים.

מאיר שטרית: פרס חד פעמי או בכל שנה?

1054: אנחנו מתחילים השנה ואני מקווה שאצליח להשפיע שם, אתה יודע איך עובדים מוסדות לאומיים, אני מאוד מקווה שזה לא יהיה חד פעמי אבל היה צריך להתחיל ממשהו.

1054: בתחום בריאות הציבור, בריאות הסביבה - דוקטור גלינה גינדין.

1054: בתחום היעור – דוקטור אלכסיי פרוטסוב, בתחום הקרקע – דוקטור תמרה פולובסוב.

1054: הם יקבלו מחר פרסים ואני שמח עבורם.

מאיר שטרית: יפה ויישר כוח, אנחנו מאחלים לזוכים שישתמשו בכסף שהם יקבלו לדברים טובים.

מאיר שטרית: אני חושב שזה רעיון מצוין.

מאיר שטרית: כל הכבוד יגאל יאסינוב, גם על הרעיון וגם על הוצאתו לפועל.

מאיר שטרית: יישר כוח.

משה בלינסקי: תודה רבה.

משה בלינסקי: אני מברך את יושב ראש הוועדה למדע וטכנולוגיה.

משה בלינסקי: נושא תכנית 'קליטת מדענים עולים' זה חשוב מאוד.

משה בלינסקי: אני צריך להגיד שרק יום לפני הוועדה הראשונה קיבלנו תקציב לשנת 2009, רק יום אחד לפני.

משה בלינסקי: וכעת לפני הוועדה הנוכחית אמרו לנו שהכל בסדר עם הפנסיות וכעת אנחנו שומעים שעדיין לא הכל בסדר.

משה בלינסקי: מצבה של תכנית 'קליטת מדענים עולים' עכשיו.

משה בלינסקי: כעת התכנית נמצאת בבסיס התקציב ויש 54 מיליון שקל.

משה בלינסקי: כלומר יש צורך ל- 89 - - -

מאיר שטרית: הוא אמר שאישרו 89 מיליון שקל.

משה בלינסקי: בבסיס התקציב, מה שיש בפועל, יש 54 מיליון.

מאיר שטרית: זה לא חשוב, הוא אומר שיש אישור, בפועל יש מזומן 89 מיליון ועוד 89 הרשאות.

משה בלינסקי: לשנת 2010.

משה בלינסקי: זה בסדר גמור.

משה בלינסקי: אני רוצה לומר מה שיהיה אחרי.

מאיר שטרית: אני מקווה שנצליח להעביר את החוק.

מאיר שטרית: זו המטרה שלי.

משה בלינסקי: בלי התקציבים האלה יהיה אפשר להעסיק בתכנית 'קליטת מדענים עולים' רק 300 מדענים.

משה בלינסקי: זאת אומרת שעכשיו יש בעיה תקציבית.

מאיר שטרית: עד שיעבירו את החוק ויבטלו את ההקצאות הקואליציוניות ויהיה כסף.

משה בלינסקי: אנחנו מבקשים שהוועדה למדע וטכנולוגיה תבקש קודם כל את כל הכספים שצריכים כלמור ה- 89 או 90 מיליון, וכל הכספים יהיו בבסיס התקציב ועם התחייבות שלא יוכלו - - - -

מאיר שטרית: זה מה שהחוק מציע.

משה בלינסקי: מצוין.

משה בלינסקי: זה דבר אחד שאנחנו מבקשים שיהיה שם.

משה בלינסקי: העניין השני זה עתידה של תכנית 'קליטת מדענים עולים', כל הזמן מדברים שבשנת 2010 זו השנה האחרונה.

משה בלינסקי: כעת צריך להחליט, מדברים על וועדות ומר דמיטרי אפרצ'ב אמר שתהייה וועדה והיא צריכה לבדוק שוב, שוב ביקורת ושוב בדיקות על מה שהיה ושהיא תחליט מה יהיה בעתיד.

משה בלינסקי: אנחנו מבקשים שהאנשים בתכנית 'קליטת מדענים עולים' צריכים להיות מוגנים ולא יתכן, כמו שאמר פרופסור צבי הכהן, שפתאום 100 או 150 מהאנשים בתכנית ימצאו את עצמם בחוץ, זה לא יתכן.

משה בלינסקי: לא יתכן פגיעה בתנאים של האנשים, לנו חשובה מאוד ההגנה מהמועצה המתאמת.

משה בלינסקי: נושא חשוב זו הוועדה, כמו שאמר דמיטרי אפרצ'ב, הוא אמר ששם יהיו נציגי ות"ת- הוועדה לתכנון ותקצוב, נציגי האוניברסיטאות, נציגי האוצר ונציג אלה ואלה.

משה בלינסקי: אנחנו רואים חשיבות רבה שנציגי וורה – ועד ראשי האוניברסיטאות, יהיו שם, נציג המועצה המתאמת ונציג של מדענים עולים, מדובר על 450 איש כעת וצריך להיות נציג שלנו.

משה בלינסקי: הוא ציין שזו פוליטיקה או לא פוליטיקה אנחנו היינו במאבק על החיים שלנו, לא היינו בפוליטיקה.

משה בלינסקי: נפגשנו עם חברי הכנסת מכל הסייעות, עם מרינה סולודקין, עם זאב אלקין, לבני, זו לא פוליטיקה, זה מאבק על קיום תכנית 'קליטת מדענים עולים'.

משה בלינסקי: אנחנו מאוד מבקשים שגם וועדת המדע והטכנולוגיה תבקש שכל הנציגות של המדענים עולים, נציגי המועצה המתאמת יהיו שותפים בוועדה הזאת.

משה בלינסקי: המצב בפועל, זה מסמך ריאלי, מאיש ריאלי, איש בגיל 65 שהוא קיבל מכתב שבו צוין שהו יכול להשתתף בתכנית 'קליטת מדענים עולים' רק עד גיל 67.

משה בלינסקי: זאת אומרת שאלו לא מילים, אלו לא כוונות, כוונות טובות או לא טובות, זה מה שיש לו בעתיד.

מרינה סולודקין: וזה לא לפוליטי.

משה בלינסקי: זה לא פוליטי, זה ריאלי ולאיש הזה זה ריאלי.

משה בלינסקי: זאת אומרת שכעת אנחנו צריכים שוב לארגן מאבק בשביל האנשים האלה.

משה בלינסקי: גם כשיש את כל הכספים בתקציב זה עניין לא סגור.

מאיר שטרית: הוא ציין שהמגמה חיובית, שכל אלה שנמצאים עד אוקטובר 2010, נקווה מאוד שזה יסתדר ואם לא אנחנו פה.

משה בלינסקי: טוב מאוד אם תהייה עוד וועדה בנושא שיכולה לטפל בזה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: הדובר הבא ליאוניד שוורצמן מהאוניברסיטה העברית, נציג מדענים עולים.

ליאוניד שוורצמן: תודה לכל הנוכחים כאן, ואני מבקש לומר כמה דברים בהמשך למה שכבר נאמר כאן.

ליאוניד שוורצמן: היינו רוצים לראות עקביות מסוימת במדיניות של השלטון בנושא הזה.

מאיר שטרית: זו בקשה מאוד מתקבלת על דעת.

ליאוניד שוורצמן: אני מבין שזה יכול להיות שאני תמים ברצון הזה שאולי תהייה קביעות נושא כל שהוא.

ליאוניד שוורצמן: אבל אם מקיימים את התכנית ויש לנו בעיה מסוימת.

זאב אלקין: אני לא לגמרי בטוח שאתה רוצה בעקביות של השלטון, כי עקביות השלטון הייתה גומרת לסיום התכנית שאולי שהוועדה שהקים המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה הקודם הייתה צריכה לעבוד.

זאב אלקין: לפעמים טוב שאין עקביות.

ליאוניד שוורצמן: לדעתי במקרה הזה אתה דווקא טועה.

ליאוניד שוורצמן: אני כן רוצה קביעות השלטון כי יש לי עכשיו בתיק מכתב של ראש ממשלת ישראל - - -

מאיר שטרית: כשהוא אומר עקביות בשלטון הוא לא אומר פוליטית החלפת ממשלות, הוא מתכוון שלא משנה מי יהיה בשלטון אבל שתהייה עקביות במדיניות.

זאב אלקין: הממשלה שאתה ישבת בה הקציבה תקציב אפס לתכנית.

זאב אלקין: אני לא ישבתי בממשלה.

זאב אלקין: אני בכנסת דאגתי שיגיע התקציב החסר.

ליאוניד שוורצמן: כשאני מדבר על עקביות השלטון אני מתכוון על העקביות במימוש החלטות.

ליאוניד שוורצמן: אם יש החלטה להמשך קיומה של תכנית 'קליטת מדענים עולים', וקיבלו את ההחלטה הזאת, וקיים מכתב וזה לא בעל פה שזו עבודה עד גיל הפרישה, וגיל הפרישה הוא בהתאם למקובל בכל אוניברסיטה.

ליאוניד שוורצמן: לא ידוע לי - - -

קריאה: סוף השנה האקדמית שבה מלאו לך 68.

ליאוניד שוורצמן: נכון.

ליאוניד שוורצמן: לא ברור לי מאיפה באופן חד צדדי.

ליאוניד שוורצמן: תכנית 'קליטת מדענים עולים' היא בעצם הסכם בין ממשלת ישראל והארגונים האקדמיים, מאיפה בכלל בא הרעיון באופן חד צדדי לפגוע בסעיף מסוים בהסכם הזה.

ליאוניד שוורצמן: אני לא מבין את ההיגיון.

מאיר שטרית: זה בכל האוניברסיטאות?

קריאה: לא.

קריאה: זה רק בתכנית 'קליטת מדענים עולים'.

קריאה: זו הפרה בוטה של ההסכם.

ליאוניד שוורצמן: האמת שאני לא כל כך דואג לסעיף הזה, כי אני בטוח שבמישור המשפטי הוא יכול לעמוד.

ליאוניד שוורצמן: אולי בגלל זה אמירה כזאת שזה חיובי ושיש כוונות טובות, מפני שאין אופציה שלא תהיינה כוונות טובות.

ליאוניד שוורצמן: אין אופציה כזאת.

ליאוניד שוורצמן: המגמה הזאת מדאיגה ביותר.

מרינה סולודקין: יש בית משפט ויש זמן שאנשים צריכים לעמוד בפני בית משפט ולומר לה הם החליטו כך.

ליאוניד שוורצמן: יפה מאוד.

ליאוניד שוורצמן: אבל זה אומר ש- 10 שנים מאז תחילת התכנית זה לא רק עבודה בתכנית 'קליטת מדענים עולים', אלו 10 שנים של מאבק על התכנית עצמה.

ליאוניד שוורצמן: העבודה במדע זה לוקחת זמן.

ליאוניד שוורצמן: עם כל הכבוד אני לא חושב שזו הייתה הכוונה.

ליאוניד שוורצמן: אני חוזר להתחלה ואני כן מחפש את העקביות של החלטות השלטון.

ליאוניד שוורצמן: חוסר העקביות כאן פוגע במהות העניין.

ליאוניד שוורצמן: אני רוצה ללכת להחלטה ההתחלתית ולמכתבו של ראש הממשלה, ואחר כך התקציב.

ליאוניד שוורצמן: כשאני בא לכאן אני לא מבקש מהחבר'ה המכובדים לפתור לי איזו משוואה מסוימת.

ליאוניד שוורצמן: זו העבודה שלי ואני מניח שאני אצליח או שלא אצליח.

ליאוניד שוורצמן: אל תבקשו ממני עזרה איך לשחק בתקציבים, תנו לי את הכסף שהבטיחו לי.

ליאוניד שוורצמן: זו נקודה, סליחה אם העמדה הזאת לא מובנת, אני מקווה שהיא מובנת בהחלט.

ליאוניד שוורצמן: רציתי לבקש דבר קונקרטי, מפעם לפעם כדאי לקיים תת וועדה שתעקוב אחרי כל פעולה של ממשלה זו או אחרת.

ליאוניד שוורצמן: ראינו הרבה ממשלות, ושיהיה לנו קשר קבוע עם תת הוועדה הזאת.

מאיר שטרית: במסגרת העבודה של וועדת המדע, בהרכב שלה ובהיקף הוועדה שנמצאים בדיונים, בדיון הזה כמו שאתה רואה נמצאים הרבה חברי וועדה, אין היגיון להקים וועדות משנה.

מאיר שטרית: אני נמצא כאן ואם יש צורך נקיים דיון מתי שצריך.

מאיר שטרית: אמרתי שנקיים וועדה לקראת 2010 וזה מה שאני עושה.

מאיר שטרית: אני אומר לכם שלקראת 2011, באמצע 2010 כשנראה מה מתבשל נקיים דיון נוסף.

מאיר שטרית: אם יהיה צורך אני פה.

מאיר שטרית: אנחנו נקיים את הדיונים הנדרשים.

מאיר שטרית: הדובר הבא חבר הכנסת חמד עמאר.

מאיר שטרית: בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש אני רוצה לברך אותך על קיום הדיון החשוב הזה.

חמד עמאר: כולם מכירים בתרומת המדענים העולים למדינת ישראל, למוחות שהגיעו שתרומו ועזרו.

חמד עמאר: למען הגילוי הנאות אני רוצה לומר כאן שהפרויקט הזה ללא מפלגת ישראל ביתנו וההסכמים הקואליציוניים שדאגו שיעבור תקציב לתכנית הזאת, התקציב היה עומד על אפס.

חמד עמאר: בזכות ההסכמים הקואליציוניים וישראל ביתנו שתרמו לנושא הזה.

מאיר שטרית: ברכתי את השר אביגדור ליברמן על כך.

חמד עמאר: השר אביגדור ליברמן בהיותו המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה קידם את הנושא וראה בנושא הזה חשיבות עליונה למדינת ישראל.

חמד עמאר: למען הגילוי ושכולם ידעו שמפלגת ישראל ביתנו לוקחת את הנושא של עולים ותכנית 'קליטת מדענים עולים' כנושאים חשובים ביותר.

חמד עמאר: אני חושב שהנושא הזה צריך להיות נושא לאומי.

חמד עמאר: אני רוצה לברך אותך על הצעת החוק שלך, קראתי את ההצעה, זה נושא שצריך להיות - - -

מאיר שטרית: ניסתי לצרף חברים מישראל ביתנו ואף אחד לא הסכים להצטרף.

חמד עמאר: אנחנו בישראל ביתנו, ואתה יודע איך אנחנו חותמים על הצעת חוק, אם אנחנו חותמים יש לך 15 חברי כנסת.

חמד עמאר: לא כל אחד עושה מה שהוא רוצה.

חמד עמאר: אם אחד מישראל ביתנו חותם יש לך 15 חברי כנסת.

חמד עמאר: בנושא הזה אני חושב שלאוניברסיטאות צריך להיות חלק גדול בקליטה ובעשייה בנושא.

חמד עמאר: לא יכול להיות שנדבר שתהייה תכנית לאומית, וזה חשוב, אבל המדענים העולים שמגיעים עם ידע אדיר, עם יכולות גדולות, נושאים שהם יכולים לפתח, האוניברסיטאות צריכות להיות חלק חשוב ביותר וצריכות לקלוט את המדענים ולתת להם מקום באוניברסיטה.

חמד עמאר: אם באוניברסיטה הם יהיו עד גיל 68 כמו שנאמר כאן, גם למדענים העולים מגיע את זה ויש מקום לקלוט אותם כמדענים מהשורה באוניברסיטאות.

חמד עמאר: תודה רבה.

אלכסיי קירצנר: אני רציתי להגיד שפרסמו בעיתון The Marker שקיצצו את התקציבים והמשרות באוניברסיטאות.

אלכסיי קירצנר: ברור שאם במקביל מקצצים משרות אי אפשר לקחת אנשי תכנית 'קליטת מדענים עולים' בתקן.

אלכסיי קירצנר: ערכנו חישוב כמה זה סך הכל אם יש כעת 445 אנשים בתכנית, זה יורד ואחרי שש, שבע שנים, אדוני היושב ראש אני מעביר לך את הגרפים, זה יגיע ל- 330 איש.

מאיר שטרית: האחרים פרשו?

אלכסיי קירצנר: פורשים ולא מגיעים חדשים.

מאיר שטרית: בטכניון למשל, מאז שקיימת תכנית 'קליטת מדענים עולים', כמה תקנים חדשים הוספו לטכניון?

קריאה: לא נוספו נגרעו.

מרינה סולודקין: אתה מבין את המצב?

מרינה סולודקין: כל השיחות למה האוניברסיטאות לא הן, ה שיחות לשווא.

מאיר שטרית: למה לא קיבלו?

אלכסיי קירצנר: אדוני היושב ראש, אתה יכול לראות שזו הסיבה שאם לאוניברסיטאות היו תקציבים אולי לא הייתה בעיה לקחת את אנשי תכנית 'קליטת מדענים עולים'.

קריאה: זו הסיבה שיש היום 3,000 מדענים בחוץ לארץ.

אלכסיי קירצנר: אם ניקח לדוגמה את הטכניון, אין אנשים שרוצים להיכנס לתכנית 'שפירא' כי מסתכלים לאורך 15 שנים שבהן נאבקנו.

אלכסיי קירצנר: במקום שזה ילך באופן חלק, מקבלים החלטות ומבצעים אותן.

אלכסיי קירצנר: החבר שלי פרופסור ליברמן, שהגיעה פקידה ואמרה בשנת 1991 ואמרה אין לך תקציב, בנאדם מתאבד.

אלכסיי קירצנר: אנשים שבגילנו ואף יותר מבוגרים לוקחים את הסיכון.

מאיר שטרית: אני חושב ואני מקווה שההצעה תובא לדיון וכל הבעיות האלה תיפתרנה.

מאיר שטרית: אני מקווה שימצא פתרון טוב לכל התקופה, אני מקווה שנציג קואליציה שנמצא כאן ושיש לו גם השפעה על הממשלה, אני אשמח שאצרף אותו, ואני מקווה שהממשלה תתמוך בהצעה ובאמת יהיה פתרון מסודר שלא תלוי.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר שיהיה ויכוח בממשלה, אני הצעתי שהאחריות על כך תהייה במשרד המדע אבל אם יהיה ויכוח וזה יעבור למשרד הקליטה, אני לא אתנגד לשנות את זה אחר כך שיובא לוועדה החוק לדיון.

מאיר שטרית: נעשה את זה בתאום עם הממשלה.

מרינה סולודקין: אתה יודע שבמשרד הקליטה מאוד תומכים בעניין של המדענים.

מאיר שטרית: אם הממשלה תרצה לא תהייה לי שום בעיה.

מאיר שטרית: רשות הדיבור לחבר הכנסת זאב אלקין.

מאיר שטרית: אחריו דוקטור בני לשם סגן מחקר רפואי במשרד הבריאות.

מאיר שטרית: הוא יהיה הדובר האחרון.

זאב אלקין: תודה רבה.

זאב אלקין: אני התכוונתי להתחיל עם הבעיות בתכנית 'קליטת מדענים עולים' שבעיניי דורשות פתרון, חוץ מהבעיות הגדולות שבינתיים נפתרו.

זאב אלקין: היות וביקשת התייחסת להצעת החוק אני אתחיל מהחוק ואגיע לפתרון הנכון של הבעיות.

זאב אלקין: אני אודיע לך כבר עכשיו, אני לא יודע מה תהייה עמדת הממשלה והאם היא תהייה בעד אז היא תחייב אותי במשמעת קואליציונית, אבל אני אודיע לך גלוי ואני לא מסתתר, אני מתנגד לחוק.

זאב אלקין: אני אסביר למה.

זאב אלקין: אחד, אתה כבר רמזת ואני חושב שזו תהייה טעות להעביר את תכנית 'קליטת מדענים עולים' למשרד המדע.

זאב אלקין: המשרד הזה הוא חשוב אבל בעיניי הוא חלש, הוא חלש תקציבית.

זאב אלקין: לכל קיצוץ תקציבי בו תהיינה מיד ההשלכות מאוד מאוד מרחיקות לכת.

זאב אלקין: כולנו מכירים את זה, הראשונה שתסבול תהייה התכנית כי תקציבה יהיה כמו כל תקציב המשרד.

זאב אלקין: כל תקציב שיטילו על המשרד אוטומטית יתועל לתכנית.

זאב אלקין: שנית, עיינתי בהצעת החוק ושאלתי את עצמי - - -

מאיר שטרית: זו הסיבה שאנחנו מתנגדים להפחתת המיסים על חברות ועל יחידים בשנת 2011, זה יעלה למדינה בסכום של 5 עד 7 מיליארד שקל בשנה.

זאב אלקין: אתה כשר מנוסה יודע שהסוגיה של קיצוצי תקציב והסוגיה של הפחתת מיסים, הוצאות מול הכנסות זה לא בהכרח הולך האחד עם שהשני.

זאב אלקין: מי כמוך כשר שאישר מסגרות תקציב יודע את זה.

מאיר שטרית: להקטנת מיסים כולם מתנגדים, אם מקטינים מיסים יש פחות כסף לצרכים אחרים.

מאיר שטרית: למה להקטין את המיסים לאנשים חזקים?

זאב אלקין: אותי לימדת בשלוש השנים הקודמות כשהיה עודף הכנסות ממיסים שזה לא מביא אוטומטית כסף להוצאות ואין קשר בין שני הדברים.

מאיר שטרית: אבל כשיש לך מצוקה תקציבית הדרך הנכונה היא לא להקטין מיסים.

זאב אלקין: אני מציע שנתרכז בתכנית 'קליטת מדענים עולים' ולא במחלוקת בנושא המיסוי.

זאב אלקין: דבר שני כשאני מסתכל בהצעת החוק ושואל את עצמי שחוץ מהעניין של העברה למשרד המדע מה זה יפתור לי, לדעתי זה לא יפתור כלום.

זאב אלקין: אני קורא בהצעת החוק והיא לא קובעת מה שיעורי ההשתתפות של המדינה במימון השכר של אותו המדען.

זאב אלקין: לפי הצעת החוק הזאת יכול לבוא מחר שר המדע ולתקן בתקנות, כמו שאתה מציע, ששיעור ההשתתפות יהיה למשל 25% ולא 75% והוא יעמוד במסגרת החוק והכל יהיה בסדר גמור.

מאיר שטרית: נתקן את זה.

זאב אלקין: כשאתה בא להליך חקיקה אתה בא לפתור בעיה.

זאב אלקין: בעיניי החוק יעשה יותר בעיה ממה שיש היום.

זאב אלקין: אני אומר לך בגלוי.

זאב אלקין: היום לפחות יש תקציב וברור מהם התנאים, מתווכחים מה כן מה לא, מתווכחים על תנאי הפנסיה וגיל הפרישה, אבל לפי החוק הזה יצטרכו בכל שנה לדון עם כל שר.

זאב אלקין: היום יש שר במשרד ומחר יגיע שר אחר והוא יחליט שיש לו סדר עדיפויות אחר, יתקין תקנות ושיעור ההשתתפות יהיה אחר.

מאיר שטרית: בחוק כתוב שישיג תקציבים .

מאיר שטרית: . .

זאב אלקין: לזה אני עוד אגיע.

זאב אלקין: אני מפנה את אדוני לסעיף 10 בחוק - - -

מאיר שטרית: "במשך שלוש שנים מיום תקנת התקנות - - -

זאב אלקין: נכון, בשיעורים שיקבע השר.

זאב אלקין: למעשה כל שר מדע מחדש יהיה רשאי - - -

מאיר שטרית: באישור וועדה.

זאב אלקין: איפה אישור וועדה?

זאב אלקין: אני מתייחס למה שעיניי רואות, החוק כמו שהוא, אין כאן אישור וועדה וגם אישור וועדה בדרך כלל לא מבטיח שום דבר.

זאב אלקין: אני חושב שהדבר האחרון שהתכנית הזאת צריכה, ודווקא האירועים של השנים האחרונות הוכיחו את זה, זה להיות תלויה בדברים כל כך עקרוניים בהחלטת השר.

זאב אלקין: יבוא כל שר ויחליט ועם כל שר יצטרכו לנהל משא ומתן כמה הוא חשוב נכון שהמדינה תשתתף, 75%, 30% או 25%.

מאיר שטרית: אני בהחלט מסכים עם ההערה.

מאיר שטרית: אני חושב שבהכנת החוק לקריאה ראשונה צריך לתת תשובות להערות שאתה מעיר כדי שיהיה ברור מה בתקציב.

מרינה סולודקין: זאב אלקין, יש לך חוק יותר טוב?

מרינה סולודקין: אם כן אנחנו נחתום על החוק שלך, למאיר שטרית כל הכבוד.

זאב אלקין: אני לא בטוח שהדרך הנכונה היא לפתור את זה בחוק.

זאב אלקין: אבל למי שרוצה לפתור את זה בחוק אני מציע להביא הצעת חוק שפותרת ולא יוצרת בעיה.

זאב אלקין: בעיניי הצעת החוק כפי שהיא היא גורעת מהמצב ולא משפרת אותו.

מאיר שטרית: קשה לראות שהממשלה תתעלם, אם הם יקבעו בתקציב יחידה נפרדת וצריכים לממן את התקציב - - -

זאב אלקין: היום בתקציב לא.

זאב אלקין: אתה טועה, היום בתקציב זה יחידה נפרדת ועדיין יש בעיות עם זה.

זאב אלקין: אם היתרון של החוק - - -

מאיר שטרית: זה שלא מתוקצב, היום חלק מהתקציב זה בזכות הסכמים קואליציוניים.

זאב אלקין: לא נכון.

זאב אלקין: יש היום שורה בתקציב המדינה לתקציב 'קליטת מדענים עולים', הכסף הזה לא מספיק להעסקת כל המדענים שיש היום.

זאב אלקין: בזמנו כשזה היה בשורה נפרדת עם תקציב מלא באו וקצצו מתוך זה 25%, ומאז זה מושלם בהסכמים קואליציוניים.

זאב אלקין: מה אתה מציע?

זאב אלקין: – שתהייה שורה נפרדת.

זאב אלקין: יש כבר שורה נפרדת.

מאיר שטרית: לקבוע את גודלה.

זאב אלקין: את זה החוק לא קובע.

זאב אלקין: החוק לא קובע את הגודל.

מאיר שטרית: בכוונה.

זאב אלקין: אפשר לכתוב את כל החוק מחדש בקריאה ראשונה, בשביל מה להגיש חוק - - -

מאיר שטרית: לא נכון.

מאיר שטרית: קריאה טרומית היא הצהרת כוונה.

זאב אלקין: הצהרת הכוונה כאן שצריך שורה נפרדת?

זאב אלקין: אז היא קיימת.

זאב אלקין: הצהרת כוונה שהשר יקבע תנאי העסקה בתכנית 'קליטת מדענים עולים' זה רע, - - -

מאיר שטרית: הצהרת כוונה היא שהממשלה תחליט להכניס את תכנית 'קליטת מדענים עולים' כחלק בלתי נפרד מתקציב המדינה.

זאב אלקין: זה קיים היום.

זאב אלקין: תסתכל על התקציב של משרד הקליטה, יש שורה נפרדת לתכנית 'קליטת מדענים עולים'.

מאיר שטרית: תראה מה קורה עם התכנית במשך כל השנים האלה.

זאב אלקין: זה לא בגלל שאין שורה נפרדת.

זאב אלקין: הכסף שמופיע בשורה הנפרדת לא מספיק, אבל זה בכלל לא קשור.

מאיר שטרית: אני רוצה לקבוע את גובה התקציב.

מאיר שטרית: להעסיק X מדענים בשנה.

זאב אלקין: אבל את זה החוק לא עושה היום.

מאיר שטרית: זה לקריאה טרומית.

מאיר שטרית: בקריאה הראשונה זה יכנס.

זאב אלקין: אם אתה רוצה להוביל חקיקה, הייתי מציע לקחת את זה לחשיבה חוזרת, מרינה סולודקין מכירה את התכנית הזאת הרבה יותר טוב ממני, דעו להפיק הצעת חוק.

זאב אלקין: אם כבר יהיה ויכוח מול הממשלה אם צריך חוק או לא צריך חוק אז שיהיה ויכוח על חוק נכון ולא על חוק לא נכון.

זאב אלקין: לי יותר קל, אני עושה לעצמי חיים יותר קשים, לי יותר קל להתנגד לחוק כזה.

זאב אלקין: כי החוק הזה מרע את המצב.

מאיר שטרית: ואתה תחתום על החוק עם השינויים?

זאב אלקין: בוא נשב על חוק טוב ונראה ונדבר על זה.

זאב אלקין: אני תכף אגיע לפתרונות.

זאב אלקין: אני בכלל לא בטוח שהפתרון מגיע בחקיקה, אבל אם כבר רוצים להפיק חקיקה בואו ונשב ונדבר כי הצעת החוק כפי שהיא כרגע גורעת.

זאב אלקין: אני אציין עוד נקודה, בחוק הזה כתוב שמימון התכנית יהיה עד גיל פרישה, אני לוקח את זה למקום שהמדענים דיברו עליו, לא כתוב גיל פרישה מאוניברסיטאות, כתוב גיל פרישה.

זאב אלקין: ההגדרה של גיל פרישה בחוק זה עניין מאוד ברור, וכולנו יודעים מהו.

זאב אלקין: זו בדיוק העמדה של משרד האוצר שאתם מתנגדים לה שכרגע הוצע זמנית כהתראה על ידי משרד הקליטה, וכולנו מקווים שמשרד הקליטה יצליח לגבור על משרד האוצר וזה יחזור לגיל 68 המקורי.

זאב אלקין: אבל החוק הזה גם הוא אומר 67.

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: הוא אומר גיל פרישה.

זאב אלקין: מה זה גיל פרישה הישראלי.

זאב אלקין: יושב כאן פרופסור צבי הכהן והוא יודע בדיוק מהי ההגדרה בחוק, אפשר לשאול אותו.

זאב אלקין: כתוב כאן גיל פרישה.

צבי הכהן: כתוב גיל פרישה במוסד.

מאיר שטרית: איפה הוא עובד?

מאיר שטרית: הוא עובד במע"צ?

זאב אלקין: אתה חבר כנסת ושר הרבה יותר מנוסה ממני.

זאב אלקין: אתה יודע שלפי החוק הזה יבוא משרד האוצר ואולי הוא עוד יאמץ את החוק.

זאב אלקין: תאמין לי שבחוק הזה יותר קל למשרד האוצר ממה שיש היום.

מאיר שטרית: אם זה עניין של חקיקה אני מוכן שתהייה שנה פחות, אבל שיהיה תקציב.

זאב אלקין: אני לא בטוח שהם מוכנים.

זאב אלקין: אתה אולי מוכן אני לא בטוח שהם מוכנים.

זאב אלקין: גיל הפרישה בחוק הישראלי זה דבר מאוד ברור.

קריאה: זה זכאות, זכאות בגיל 67, אם אתה רוצה לצטט את החוק אז כדאי לצטט בצורה נכונה, כל בנאדם שהגיע לגיל 67 זכאי לצאת לפנסיה, זה לא אומר שהוא מוכרח וחייב.

זאב אלקין: החוק הזה לא מחייב את המדען לצאת לפנסיה, החוק הזה קובע דבר אחד פעוט, זוטה, שהמדינה תממן עד גיל פרישה, אחר כך אתה יכול להמשיך לעובד אבל מישהו אחר יצטרך לממן את זה.

קריאה: בחוק גיל הפרישה באמת - - -

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: בחוק הזה, תקרא את החוק הזה והוא קובע דבר מאוד ברור שהמדינה חייבת לממן עד גיל הפרישה.

זאב אלקין: גיל פרישה זו הגדרה מאוד ברורה בחוק הישראלי, אני לא מכיר בשום מדינה משרד אוצר שברגע שמשהו נקבע בחוק הוא ממן אותו מעבר לכך.

זאב אלקין: זו שאלה - - -

מאיר שטרית: למרות שגיל הפרישה 67, השופטים פורשים בגיל 70 בחוק, באוניברסיטאות פורשים בגיל 68, אכן גיל הפרישה הוא כמקובל באותו מוסד.

זאב אלקין: זכותו של מוסד לקבוע אבל בחקיקה יש אמירה מאוד ברורה.

זאב אלקין: פרופסור צבי הכהן אני אשאל אותך, אם זה כתוב בחוק עד מתי המדינה תשלם.

צבי הכהן: עד גיל 67.

זאב אלקין: עד גיל 67, זה ברור.

מאיר שטרית: גם את זה אפשר לתקן בקריאה הראשונה.

מאיר שטרית: הרעיון הוא לזוז עם החוק, אם החוק יזוז נחזור לוועדה ונתקן אותו, למה לא.

מאיר שטרית: נשמע כל הערה ונתקן.

זאב אלקין: חוץ מהמילה חוק, זה יפה שיהיה חוק למדענים עולים, אין בחוק הזה כרגע סעיף אחד שעוזר לפתור בעיות.

מאיר שטרית: לא נכון, אתה טועה בגדול.

מאיר שטרית: החוק קובע שתכנית 'קליטת מדענים עולים' תהייה קבע.

זאב אלקין: אבל הוא לא קובע כמה.

זאב אלקין: משרד האוצר היום, אני חותם לך, אתה יודע שמחויבויות של משרד האוצר לפעמים שוות יותר מהחוק.

זאב אלקין: אני מכיר חוקים שמשרד האוצר מבטל אותם בחוק ההסדרים ולעומת זאת התחיבות של אגף התקציבים בדרך כלל מקוימת.

זאב אלקין: אגף התקציבים יבוא לפה היום ויגיד לך שהוא מוכן להתחייב ל- 20 שנים קדימה שיהיה לפחות מדען אחד בתכנית.

זאב אלקין: תאמין לי שהיום הוא מגיע לפה ואם זה כל מה שרוצים ממנו הוא מתחייב.

מאיר שטרית: הם יגיעו לכאן לוועדה והם יצאו כשהחוק מסודר על פרטי פרטים שלו.

מאיר שטרית: לכן מקיימים דיון אחרי קריאה טרומית.

מאיר שטרית: זה לא החוק הראשון שחוקק בכנסת - - -

זאב אלקין: ביקשת שאתייחס לחוק ואני מתייחס, אם אתה רוצה אני אומר שכרגע החוק לא מטיב לכן אני מתנגד לו.

זאב אלקין: מי שרוצה להוביל את הסדרת תכנית 'קליטת מדענים עולים' עדיף שיגיש חוק מסודר.

מאיר שטרית: זה לא תרוץ שתופס מים מכיוון שכל מה שאתה אומר ניתן לתקן אחרי קריאה טרומית.

מאיר שטרית: אם הכוונה - - -

זאב אלקין: למה להצביע על משהו שמרע?

מאיר שטרית: אם זה יעבור בקריאה טרומית ניתן לשנות כל דבר בחוק.

זאב אלקין: אם יש דרך להרוג את התכנית זו הדרך.

זאב אלקין: לגבי הבעיות שיש כרגע לתכנית, ואני מצטרף לברכות שלך בנוגע לבעיה הבסיסית שהייתה ונפתרה.

זאב אלקין: הבעיות שלדעתי דורשות פתרון, האחת כבר הוזכרה כאן וזה גיל הפרישה, אני כמו המדענים חושב שגיל הפרישה צריך להיות 68.

זאב אלקין: אני אופטימי יחסית בסוגיה הזאת.

זאב אלקין: הבנתי, אומנם לא הייתי כאן כשהמנהל הכללי של משרד הקליטה דיבר, אבל הבנתי שהוא היה אופטימי.

זאב אלקין: אני חושב שבמאמץ שותף שלהם ושלנו ושל משרד ראש הממשלה שמאוד דוחף את התכנית הזאת יביא לפתרון הנכון.

זאב אלקין: הבנתי שהוא דיבר על אוקטובר 2010 ולפי הבנתי יש לנו זמן עד הקיץ.

זאב אלקין: אני שמח שגם מרינה סולודקין משבחת כאן משרד ראש הממשלה וזה נכון שהוא שימש שחקן מרכזי בפתרון הבעיות.

זאב אלקין: בעיניי יש לנו פחות זמן ממה שחשב המנהל הכללי של משרד הקליטה.

זאב אלקין: מהכרות שלי עם מכתב ההתראה והנתונים שהוצגו כאן בדיון הקודם, נדמה לי שהזמן שיש לנו הוא עד הקיץ ולא עד אוקטובר להציע הנחיה חדשה לאוניברסיטאות.

זאב אלקין: אוקטובר מאוחר מדי מאחר והסוגיה היא מתי מסתיימים חוזי ההעסקה.

זאב אלקין: אם עד הקיץ זה לא ייפתר, נדמה שחודש המעבר הוא יולי.

זאב אלקין: אם עד יולי לא יגיע מכתב חדש יהיו אנשים שימצאו את עצמם תלויים.

מרינה סולודקין: חצי שנה לפני זה.

קריאה: ב- 1 באפריל חייבים להודיע למי שעומדים לפטר אותו מהאוניברסיטה וזה בעצם פיטורין.

זאב אלקין: הם הלכו להליך הדרגתי, כרגע לא נמצא בפניי המכתב שמשרד הקליטה הוציא, אבל לפי מיטב זכרוני עוסק ב- 1 ביולי.

זאב אלקין: הם לקחו איזה מקדם ביניים כדי למשוך לכאלה שנתקעו בתווך.

זאב אלקין: זה לא אוקטובר.

מאיר שטרית: המנהל הכללי אמר שזה אוקטובר.

זאב אלקין: נכון ולכן אני אומר ואני מתקן כאן.

זאב אלקין: אנחנו חייבים כאן בתחילת מושב הקיץ, את זה אני אומר אליך כיושב ראש הוועדה, לקיים דיון ולוודא שאכן הדבר הזה נעשה ועד תחילת מושב הקיץ, שזה בחודש מאי, זה הזמן של הממשלה להביא לפתרון ולהוציא מכתב חדש.

זאב אלקין: אני כמו המנהל הכללי של משרד הקליטה אופטימי בנקודה הזאת.

קריאה: ומה יהיה במכתב החדש?

זאב אלקין: על ביטול ההתראה.

זאב אלקין: כרגע המצב המשפטי מאוד פשוט, משרד הקליטה רצה להבטיח את עצמו וזה בסדר וכך צריך לעשות פקיד אחראי, הוא יודע שכרגע אין החלטה על גיל 68, הוא מוציא מכתב לאוניברסיטאות שעד לתאריך כזה וכזה אנחנו ממנים עד גיל 68, והחל מתאריך הזה והזה קחו בחשבון שזה יכול להיות גם 67, לכן תערכו בהתאם.

זאב אלקין: הוא רוצה להבטיח את עצמו.

זאב אלקין: אם משרד הקליטה היה נוהג כשורה כל השנים הוא בכל שנה היה צריך להוציא התראה על כך שהוא יכול לפטר שליש ממדעני תכנית 'קליטת מדענים עולים' כי כבר הרבה שנים אין לו שליש תקציב.

זאב אלקין: הוא סמך, וכאן המשבר הגיע לרמה כזאת שהוא החליט לא לסמוך והוציא את המכתב המפורסם שהקפיץ את כל השטח ביולי אוגוסט.

זאב אלקין: הנקודה השנייה היא סוגית של קבלת מדענים חדשים.

זאב אלקין: זו סוגיה שבעיניי דורשת פתרון.

זאב אלקין: כרגע הקפיאו את המהלך הזה כי מתקיים דיון על תנאי הפעלת התכנית.

זאב אלקין: אגיד בהערת סוגריים, ואני אומר את זה לא סתם ולא כהערת ביניים לפרוטוקול, אני שומע כל מיני דברים שעולים בדיונים, אני מתנגד כמו שאני מתנגד שזה יעבור למשרד המדע, ואולי כאן אנחנו חלוקים עם מרינה סולודקין, אני מתנגד גם להעביר את זה לות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב, אני חושב שזו תהייה טעות גדולה.

זאב אלקין: אני אומר לכם את דעתי.

זאב אלקין: אני מכיר את ההתנהלות, אני ידיד גדול של ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב.

זאב אלקין: בכנסת הזאת אני אחד מראשי השדולה של השכלה גבוהה, אבל מכיר היטב איך ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב ואיך היא מתנהלת.

זאב אלקין: אם הכסף הזה יעבור דרך ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב - - -

מאיר שטרית: אולי בגלל זה אתה מתנגד, כי אתה מכיר.

מאיר שטרית: אמר מישהו שהוא לא מלווה כסף לשני אנשים, לאלה שמכירים אותו ולאלה שלא מכירים אותו.

זאב אלקין: ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב, יש נטייה, אגב אם אני הייתי ראש ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב, הייתי עם אותה נטייה, להגיד דבר מאוד פשוט לממשלה, יש עצמאות של מערכת להשכלה גבוהה, הממשלה רוצה להשקיע בהשכלה גבוהה תנו כסף ואנחנו נחליט כי אנחנו נעסיק את המדענים הטובים ביותר במסלולים הנכונים ביותר.

זאב אלקין: יצא לי להתמודד עם התפיסה הזאת לא פעם וגם לא פעמיים בכל מיני דברים, לכן כל דבר ייחודי כשהוא נכנס לות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב, אתה לא יודע להגיד עד הסוף כמה הוא יישאר כייעודי או מתי הוא יינזק בדרך זו אחרת, למשל כשיצטרכו לקצץ תקציבים מה תהייה עמדת ות"ת- הועדה לתכנון ותקצוב, האם הם מקצצים כשיש קיצוץ, אם חס וחלילה יגיע הקיצוץ להשכלה הגבוהה האם יקצצו בתקציב הכללי או בראש ובראשונה חותכים בדברים הייחודיים.

זאב אלקין: אני מניח שאדע לנחש מה תהייה העמדה של ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב, במצבים כאלה ולכן אני לא הייתי מזדרז ללכת פתרונות לכיוון ות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב עם כל האהבה שלי לות"ת -הוועדה לתכנון ותקצוב.

מרינה סולודקין: רק הערה אחת, אנחנו תמיד חשבנו, ובצדק, שמשרד הקליטה זה המקום הכי בטוח - - -

זאב אלקין: גם היום, זה לא השר שלי ולא מהמפלגה שלי ואני אומר שגם היום.

מרינה סולודקין: זו החברה שלי, אבל אני ראיתי שבמשרד הקליטה אנשים כמו שהכרנו, אנשים מקריים, אני לא מדברת על השרה הנוכחית, אבל היו.

מרינה סולודקין: הם יכלו לעשות מה שהם רצו.

זאב אלקין: המציאות הוכיחה.

זאב אלקין: היו שרים, אני מכיר כמה מהם, שממש גירד להם בידיים לקצץ את הסעיף הזה ולהרוג את התכנית.

זאב אלקין: אני מכיר אותם ולא אזכיר את שמותיהם, דווקא לא השר הנוכחי.

זאב אלקין: לא עשו את זה.

מרינה סולודקין: רולטה, למשרד הקליטה יש טענה אחת, הם מתעסקים עם מדענים עולים כבר 10 שנים, מה הייתה הטענה של משרד הקליטה לקצוץ הראשוני?

מרינה סולודקין: – שאתם לא בתכנית לפנסיה, אתם.

מרינה סולודקין: אצלנו במשרד הקליטה 10 שנים וזהו סוף המשחק.

מרינה סולודקין: אחר כך הם תיקנו את עצמם, וזה טוב מאוד ואנחנו מודים להם שהם תיקנו את הטענה הזאת, אבל יכול להיות שבקדנציה הבאה נוכל לראות שוב מישהו שלא מעוניין.

זאב אלקין: יכול להיות וזה יכול להיות גם שר המדע ואפילו עם סיכוי גדול יותר, זה יכול להיות גם ראש הועדה לתכנון ולתקצוב ושר החינוך, בוודאי שר האוצר וראש הממשלה.

זאב אלקין: בפוליטיקה הכל רולטה.

זאב אלקין: אני לא יודע מי יהיו בעלי התפקידים לטיפול כזה או אחר.

זאב אלקין: אבל כשאני מסתכל ברמה הממסדית איפה מכל המקומות יהיה הכי נכון לשים את זה וזה יהיה מוגן, דעתי האישית והחד משמעית זה משרד הקליטה, אולי אני טועה, אבל זאת דעתי מהכרות שלי את התכנית והמסגרות השונות.

זאב אלקין: לגבי קבלת מדענים חדשים, הממשלה אמרה שהיא לוקחת פסק זמן כמה חודשים כדי לבדוק איך היא מפעילה את התכנית בעתיד לגבי החדשים, היא לא רוצה לפגוע בזכויות של הקיימים אבל לעתיד היא רוצה לחשוב.

זאב אלקין: אני מאוד מקווה, וכאן אנחנו נפעיל את כל הלחץ שפסק הזה יהיה כמה שיותר קצר.

זאב אלקין: להערכתי אני יודע איפה קו פרשת המים, הרי בסופו של דבר ההחלטה העיקרית תצטרך להיות לקראת דיון בתקציב 2011.

זאב אלקין: זה יהיה בשני מישורים, האחד, מה קורה עם תכנית 'קליטת מדענים עולים' הקיימת לתכנית 2011.

זאב אלקין: האם מצליחים להכניס את זה סוף סוף לבסיס התקציב, דעתי ידועה ואני בעד.

זאב אלקין: אני מכיר את עמדתו האישית של המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, ולהגיד אותה לפרוטוקול, הוא בעד להכניס את זה לבסיס התקציב.

מאיר שטרית: הוא בממשלה.

זאב אלקין: נכון ואני חושב שהנקודה חשובה, השאלה היא אם זה לא בבסיס התקציב האם יש כסף להשלים את התקציב לבסיס הדרוש.

זאב אלקין: במסגרת הזאת הממשלה תצטרך להכריע מה היא עושה הלאה.

זאב אלקין: לכן החודשים שמתחילת 2010 עד מאי, יוני, אנחנו חוזרים לאותו תאריך גם בעניין הזה, זה בדיוק הזמן שמכינים את טיוטת התקציב לדיון הממשלה, ואתה מכיר את זה טוב ממני כשר אוצר לשעבר, ולכן כאן למעשה הממשלה תצטרך לקבל את ההחלטות.

זאב אלקין: אני מציע שאנחנו כוועדה נשגיח על הוועדה ונקיים כאן בתחילת מושב הקיץ גם דיון עקרוני ולא רק על סוגית הגיל.

זאב אלקין: ונפעיל כל אחד את הערוצים שעומדים לרשותו בתקופה הזאת כדי שהבעיה תיפתר.

מרינה סולודקין: גם לחץ שלו, גם ההתארגנות.

זאב אלקין: אני אגיב במסגרת ההתארגנות, וגם כאן אנחנו קצת חלוקים עם מרינה סולודקין ואולי אני חלוק עם פרופסור ליאוניד שוורצמן, אני הייתי מאוד רוצה להיות אופטימי כמוהו לגבי התוצאה של דיון בנושא הזה בבית המשפט.

זאב אלקין: אם הייתי אופטימי הייתי רגוע ואומר לא משנה מה הממשלה תחליט כי בית המשפט יחייב את הממשלה לעמוד בכל.

זאב אלקין: לצערי אני פחות אופטימי לכן אני מעדיף לפתור את זה ברמת הממשלה ולא להשאיר את זה לבית המשפט.

ליאוניד שוורצמן: להתווכח על התוצאות של בית משפט שיהיו בעתיד זה לגמרי הימור.

מאיר שטרית: דוקטור בני לשם, אחרון הדוברים בבקשה.

בני לשם: אני רוצה להזכיר כאן בניגוד לתכנית 'קליטת מדענים עולים' פעילות שנעשתה בצד זה בשיתופו המאוד פורה של מי שהיה אז חבר כנסת יגאל יאסינוב, שהביא לשיתוף פעולה בין משרד הקליטה ובין מי שעומד בראש אגף קליטה מדע, והביא למצב שתוצאות מחקר בתחום הרפואי שזוכות לציונים הכי גבוהים שיכולים להיות.

בני לשם: אם אחד החוקרים הוא עולה, הייתה לנו אפשרות להעברה תקציבית ממשרד הקליטה, פעמיים במשך שנתיים, להעביר את זה, ומשרד הקליטה מימן את הדבר הזה.

בני לשם: זה היה על בסיס עודפים שמגיעים בסוף השנה.

בני לשם: הפעילות הזאת היא פעילות מבורכת לפחות לנצל את התקציבים למחקרי איכות במישור מחקר רפואי.

בני לשם: חבל שבשנתיים האחרונות הנתיב הזה נעצר.

בני לשם: אולי אפשר להעביר את הפרוטוקול במשרד הקליטה שינסה לחדש את הדבר הזה כי אני חושב שזו פעילות ברוכה וחשובה שנותנת למדענים עולים מצטיינים בסיס טוב לקיים מחקר רפואי נכון ומצטיין.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: אני מבקש לסכם את הישיבה ולברך את כל מי שהשתתף בישיבה.

מאיר שטרית: התכנית הזאת חשובה וגם נציגי הממשלה אמרו את זה וגם המנהל הכללי של משרד הקליטה וגם כל המשתתפים כולם, ואין מי שחולק על חשיבות התכנית וחשיבות קיומה, וחשיבות אבטחת עתידה של התכנית ושל המדענים שנמצאים בה כבר.

מאיר שטרית: לצערי אין היום עלייה גדולה של מדענים עולים.

מאיר שטרית: אבל אלו שכבר נמצאים בתכנית חשוב מאוד שיהיה להם את הביטחון, שתהייה להם תעסוקה עד גיל הפרישה לפי האוניברסיטה.

מאיר שטרית: את זה בעצם רוצים להבטיח ואז יהיה שקט.

מאיר שטרית: לצערי למדתי בחיים שהדרך להבטיח את זה זה באמצעות חקיקה.

מאיר שטרית: החקיקה יכולה להשיג את היעד הזה.

מאיר שטרית: לקבוע הכל וגם לכלול את ההערות של חבר הכנסת זאב אלקין, אני מקבל אותן, וננסח על בסיס ההצעה, אני בהחלט חושב שההערות במקומן, ואין שום סיבה שלא נתקן את ההצעה אחרי קריאה טרומית אם יש הסכמה.

מאיר שטרית: מבחינתי מראש יש הסכמה לתקן את זה והמטרה שלי זהה עם זאב אלקין שאנחנו מקבעים את התכנית ומבטיחים את עתיד המדענים שנמצאים בתכנית עד גיל פרישה 68, ודואגים לכך שהתקציב הדרוש לתכנית אכן יתוקצב.

מאיר שטרית: המטרה שלנו להביא במסגרת החוק ולתקן את הכל כדי שתהייה תכנית קבועה עם תקציב מאושר, תקציב נפרד.

מאיר שטרית: אני לא מתנגד אם זה יהיה משרד הקליטה ויכול להיות שזה המקום היותר טוב, גם פה אני פתוח לכל רעיון שיביא לתועלת התכנית.

מאיר שטרית: אנחנו במאמץ משותף כדי לקדם את החקיקה, לא משנה מי בשלטון, מי יהיה שר הקליטה ומי יהיה שר המדע, אם יהיה חוק שקובע את זה באופן מפורש ובצורה מסודרת אז המדענים יכולים להיות שקטים.

מאיר שטרית: מאמץ כדי שהתכנית תהייה קבועה ולא ניידת.

מאיר שטרית: אמר פרופסור ליאוניד שוורצמן קביעות במדיניות, לא בשלטון אבל במדיניות.

מאיר שטרית: הדרך לקבל קביעות במדיניות זה באמצעות חקיקה.

מאיר שטרית: לא שלא ניתן לבטל חוקים אבל זה מצריך מאמץ הרבה יותר גדול.

מאיר שטרית: אני מקווה שנגיע למצב שאם נעבור את הקריאה הטרומית כפי שזה כתוב היום נוכל לתקן בהתאם להצעתו של זאב אלקין, נכניס תיקונים לחוק כדי שיקבעו את הדברים באופן מסודר.

מאיר שטרית: תודה רבה לכולם, אני מברך את שרת הקליטה ואת משרד ראש הממשלה שלפחות בשנת 2010 הבטיחו את קיומה של התכנית, וגם אושרו התקציבים הדרושים לשנת 2010.

מאיר שטרית: אני קורא להכריע בסוגיה של גיל הפרישה של המדענים שנמצאים בתכנית עד לגיל 68 ולא לחכות עד שהעניין כולו יהיה גמור אלא להכריע את זה בזמן כדי שהמדענים יוכלו להמשיך את עבודתם בשקט וללא לחץ.

מאיר שטרית: תודה רבה.