ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 111, 2009-12-08 10:00

מסעוד גנאים: בוקר טוב לכולם.

מסעוד גנאים: אני מתכבד לפתוח את הישיבה במקומו של היושב ראש, מר זבולון אורלב, שכולנו, בשם כולם, מאחלים לו החלמה מהירה, וגם מגיעה לו תודה על ההיענות המהירה לדיון המהיר בקשר לנושא הישיבה.

מסעוד גנאים: הנושא הוא הדוח או המחקר של אגודת התרבות הערבית על הטעויות והשגיאות בספרי הלימוד הערביים.

מסעוד גנאים: הממצאים של המחקר ושל הדוח מאוד חמורים ומאוד מדאיגים, משום שאי אפשר שמה שצריך להיות המקור לתיקון והמקור למידע המהימן והנכון ייהפך למקור לטעות ולשגיאות.

מסעוד גנאים: בנוסף, כאשר אומרים 'שפה', אנחנו לא רק מתרכזים בעניין של האותיות וכולי.

מסעוד גנאים: שפה זה כלי חשיבה, זה כלי לקומוניקציה, זה מעצב את החשיבה, את המנטליות.

מסעוד גנאים: כולם יודעים את הקשר בין השפה הערבית, או שפת האם, לבין ההישגים בשאר המקצועות.

מסעוד גנאים: אני זוכר שבכמה ישיבות פה נציגי משרד החינוך דיברו על כל מקצועות הליבה ועל חיזוק השפה, במיוחד השפה הערבית, ושנה הבאה אמורה להיות שנת השפה הערבית, על פי ההכרזה של משרד החינוך.

מסעוד גנאים: השגיאות האלה, שהן במאות ואפילו אלפים, כך עולה מהדוח, ותיכף הם יבואו ויפרטו את עניין המחקר, הם מאוד מדאיגים, כפי שאמרתי, וחמורים, והחלק המוזר הוא שחשבנו, לפחות אני כמורה, שתמיד יש בדיקה, יש בקרה מסוימת, אבל לצערי...

מסעוד גנאים: הנושא הזה הוא נושא חשוב, לכן היתה יוזמה של חברי הכנסת הערבים, חברי הכנסת מוחמד ברכה, ג'מאל זחאלקה, ואני, מסעוד גנאים, לדיון מהיר בוועדת החינוך והיום הישיבה מתקיימת לדון בעניין של השגיאות ובעיות בספרי הלימוד הערביים.

מסעוד גנאים: תחילה אני נותן לחברי הכנסת, היוזמים של הדיון, לדבר.

מסעוד גנאים: אחר כך ניתן לחברי האגודה לפרט בקשר למחקר ובקשר לדוח ונשמע אחר כך את משרד החינוך ויש לנו גם נציגות של מועצת התלמידים הארצית.

מסעוד גנאים: עוד פעם, ברוכים הבאים, ובבקשה.

מוחמד ברכה: בוקר טוב לכולם.

מוחמד ברכה: ראשית אני רוצה לברך על המחקר שנעשה על ידי האגודה לתרבות הערבית.

מוחמד ברכה: אני חושב שהממצאים חמורים וחשובים.

מוחמד ברכה: חמורים, מעצם העובדות שנובעות מהמחקר, וחשובים מעצם העובדה שהם אמורים לדרבן לתיקון המצב.

מוחמד ברכה: אני כמובן לא אסקור את המחקר, אנשיו יסקרו אותו כמו שצריך.

מוחמד ברכה: אני רוצה לומר כאן, אדוני היושב ראש, שהנושא של ספרי לימוד בבתי הספר הערביים לא מועלה בפעם הראשונה על שולחנה של הוועדה הזו.

מוחמד ברכה: לפני שלוש שנים יזמתי דיון לא בעניין של שגיאות אלא בעניין של ההתנהלות בכל מה שקשור לספרי הלימוד במערכת החינוך הערבית.

מוחמד ברכה: אני אומר את הדברים באחריות מלאה, גם לאוזניהם של אנשי משרד החינוך, הספרים הפכו למוצר מסחרי פרוץ, שכל אחד עושה ככל העולה על רוחו בלי מקור סמכות פדגוגית מוסכם ומהימן.

מוחמד ברכה: אני חושש שספרי הלימוד במערכת החינוך הערבית, השוק הזה נגוע בשיקולים זרים ובחשד לעבירות ולעניין של טוהר מידות, ואני לא מציע לאנשי משרד החינוך לגלגל את זה על דרגים חוץ משרדיים, אלא משרד החינוך צריך לקחת על עצמו את האחריות.

מוחמד ברכה: כשיש חשש לטוהר מידות וחשד לשיקולים זרים, משרד החינוך הוא האחראי ובמסגרת הזו נוצר מצב שספרים לא ראויים למאכל אדם מוצאים את דרכם למערכת החינוך מבלי שתהיה סמכות מדעית פדגוגית שתפקח ותתקן ותעמיד את הדברים על מקומם.

מוחמד ברכה: הדברים לא אמורים לגבי השפה הערבית בלבד.

מוחמד ברכה: גם במקצועות אחרים הגיעו אלינו תלונות והעלינו את זה כמה פעמים על שולחן הוועדה.

מוחמד ברכה: ספרי הלימוד צריכים להיות כפופים למערכת של בקרה פדגוגית מקצועית מהימנה, עם מנגנוני ענישה.

מוחמד ברכה: זה לא רק לגנוב ספר ולהדפיס אותו במקום פיראטי.

מוחמד ברכה: זה לא רק זה, אלא זה גם התכנים.

מוחמד ברכה: זה גם הפרוצדורה של הכנסת ספר לימוד למערכת הלימוד וזה גם התכנים, וזה הדבר שעומד על סדר יומנו.

מוחמד ברכה: בעניין השפה הערבית, כבר שנים אנחנו מדברים על מרכזיותה של השפה הערבית במערכת החינוך הערבית.

מוחמד ברכה: לפני שבוע העליתי מעל בימת הכנסת תכנית של שמונה נקודות שנוגעות למערכת הלימוד הערבית והחוליים שלה, ודרכים לתקן, אבל הנושא של השפה הערבית מלווה אותנו כבר שנים.

מוחמד ברכה: למען ההגינות, אני רוצה לברך על המגמה החדשה שקיימת עכשיו במשרד החינוך, שרואים בלימוד שפת האם כבמרכיב מרכזי בהצלחת התלמידים, לא רק בשפת האם, אלא בכל המקצועות.

מוחמד ברכה: זו גישה נכונה.

מוחמד ברכה: הדבר השני שצריך כבר לאשר אותו עכשיו, לקראת השנה הבאה, או אפילו במהלך השנה הזו, הוא שתהיה, כפי שאמרתי, בקרה על הספרים הקיימים.

מוחמד ברכה: הדבר השלישי, שכל תלמיד ילמד את שפת האם שלו, אם היא שפה רשמית, ערבית או עברית, לפחות 4 יחידות בתיכון.

מוחמד ברכה: הדבר הרביעי הוא לדבר עם המועצה להשכלה גבוהה שתיתן לסטודנטים-התלמידים, שמגישים בקשה להצטרף למעגל הלימודים האקדמיים, בונוס על לימוד השפה הערבית.

מוחמד ברכה: רוב התלמידים שלנו בוחרים ללמוד שלוש יחידות ואז הם מגיעים כמעט אנאלפביתים בשפת האם.

מוחמד ברכה: אני גם ער לכך, אדוני היושב ראש, שיש התקדמות מדעית עכשיו, שהתבשרנו עליה לפני כמה שבועות, שאפשר לגלוש באינטרנט תוך שימת הכתובת בעברית או בערבית, לא www, אלא בערבית או בעברית.

מוחמד ברכה: אני מקווה שזה יחסוך להרבה תלמידים שלנו את הנוהל, או הנוהג, שאני לא כל כך אוהב, אני נעזר בילדים שלי כל פעם שהם רוצים לכתוב ערבית באותיות אנגליות ואז איזה מספר מתאים לטה ולדה, אני מקווה שההתקדמות המדעית תיתן פתרונות גם לעניין הזה.

מוחמד ברכה: אבל במה שקשור למשרד החינוך, ואני חושב שזה כשל של משרד החינוך, בעיקר זה כשל של משרד החינוך, או בלעדית זה הכשל של משרד החינוך, שהמחקר של האגודה לתרבות ערבית שהגיע למסקנה, או בדק ומצא מאות ואלפי שגיאות בספרי לימוד, זה הופך אותם לא לספרי לימוד אלא לספרי תועבה פדגוגית ואי אפשר להשלים עם זה יום אחד.

מוחמד ברכה: תודה רבה, אדוני.

מסעוד גנאים: תודה לך.

מסעוד גנאים: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

ג'מאל זחאלקה: בוקר טוב לכולם.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לברך את עמותת התרבות הערבית על היוזמה שלה ועל המחקר המקיף.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לברך את עורכי המחקר ואני חושב שגם את נציג עמותת ההורים הארצית, מר ערמוש.

ג'מאל זחאלקה: הנושא שבו פנינו הוא נושא מאוד ספציפי והוא מעלה שאלות ספציפיות.

ג'מאל זחאלקה: נתגלו שגיאות רבות, רבות מדי, זה כבר לא שגיאה פה או שם.

ג'מאל זחאלקה: אי אפשר מאה אחוז, יכול להיות שבספרי היסטוריה אפשר למצוא טעות אחת או שתיים, אבל כשמדובר במאות טעויות, מדובר ברשלנות ורשלנות פושעת כשמדובר בספרי לימוד.

ג'מאל זחאלקה: השאלה הראשונה שעולה, מי אחראי?

ג'מאל זחאלקה: מי אחראי על כך שיש כל כך הרבה שגיאות.

ג'מאל זחאלקה: אני מניח שיש פרוצדורה לבדוק וספרי לימוד נבדקים ולא מדובר בספרי לימוד פיראטיים, אלא בספרי לימוד רשמיים, שמשרד החינוך אישר.

ג'מאל זחאלקה: השאלה שעולה, מה עושה משרד החינוך לפני שהוא מאשר ספר ואיזה בדיקות נעשו ואם נעשו בדיקות, בטח אם מישהו עשה בדיקה לשונית, הוא קיבל כסף על כך והם נבדקו והוא חתם.

ג'מאל זחאלקה: השאלה אם מביאים עכשיו את אותו אדם שאחראי לזה, שעוד פעם הוא יתקן את השגיאות שלו, כאשר נגרם נזק ודאי לעשרות אלפי תלמידים מכך שיש שגיאות ואנשים סוחבים את השגיאות איתם.

ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה להיכנס עכשיו לעומק יותר מדי, אבל אם תלמיד רואה בספר לימוד, שמבחינתו זה ספר קודש נטול שגיאות, דברים שכתובים בכתיב לא נכון, בתחביר לא נכון, אז הוא סוחב את זה כל החיים.

ג'מאל זחאלקה: הוא חושב שזה כך.

ג'מאל זחאלקה: זה לא רק הלימוד הישיר.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אם הוא קורא בספר היסטוריה, גם בספר היסטוריה הוא לומד שפה, וגם במתמטיקה הוא לומד שפה.

ג'מאל זחאלקה: חבר שלי סיפר לי שהבן שלו בתיכון עשה בחינה במתמטיקה ופתר את כל השאלות נכון והמורה נתן לו 95.

ג'מאל זחאלקה: הוא בא בטענות למורה, המורה אומר לו 'יש לך שגיאת כתיב.

ג'מאל זחאלקה: העניין של המשפט שאתה כותב, אם עושים הוכחה מתמטיקה, כותבים משפט או שניים, אם יש לך שגיאת כתיב, זה אותו דבר, אני מתייחס לזה באותה חומרה כמו שגיאה מתמטית'.

ג'מאל זחאלקה: ככה נותנים כבוד לשפה וכך מכריחים את התלמיד ללמוד את השפה, אבל כשיש שגיאות, מה לעשות.

ג'מאל זחאלקה: השאלה הראשונה, מי אחראי?

ג'מאל זחאלקה: או, מי אשם?

ג'מאל זחאלקה: השאלה השנייה, מי אחראי לתיקון השגיאות, מי אחראי לכך שלא יחזרו שגיאות כאלה בעתיד?

ג'מאל זחאלקה: חייבת להיות פרוצדורה מסודרת לעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: כל הדבר הזה בא בקונטקסט של מעמדה של השפה הערבית במערכת הלימודים.

ג'מאל זחאלקה: שאלות רבות עולות כאן, שאלות פדגוגיות קשות, מדוע כל כך הרבה תלמידים חשים זרות לתכנית הלימודים?

ג'מאל זחאלקה: כנראה תכנית הלימודים לא מושכת, יש בעיה פדגוגית איתה.

ג'מאל זחאלקה: תלמידים רבים, אנחנו לא מגלים סוד כאן, אני חושב שאנשי חינוך יסכימו איתי, מעדיפים לא רק בגלל הבונוס בבגרות, אלא בגלל שתכנית הלימודים לא מושכת---

מסעוד גנאים: חבר הכנסת זחאלקה, אם אתה מדבר על תכנית לימודים, למשל בבתי ספר תיכון בערבית היא לא השתנתה עשרות שנים.

ג'מאל זחאלקה: לא אמרתי תיכון, אבל חשבתי על תיכון.

ג'מאל זחאלקה: יש בעיה קשה מאוד.

ג'מאל זחאלקה: לכולנו יש הסכמה ויש הבנה שמי שלא מבין את השפה, קשה לו ללמוד מקצועות אחרים.

ג'מאל זחאלקה: איך תלמד היסטוריה אם אתה לא מבין את השפה, אתה צריך לקרוא כל כך הרבה טקסטים.

ג'מאל זחאלקה: איך תבין מתמטיקה?

ג'מאל זחאלקה: הרי אתה לא חושב רק במספרים, אלא בלוגיקה, איך תעשה הוכחה מתמטית ותבין את הניואנסים וזה, דרך אגב, משתקף הכי הרבה בפסיכומטרי.

ג'מאל זחאלקה: חלק גדול מזה שהתלמידים הערבים מקבלים בממוצע 100 נקודות פחות מהתלמידים היהודים זה עניין של הבנת השפה.

ג'מאל זחאלקה: שאלות רבות לא מובנות, בגלל שלא מבינים את השפה.

ג'מאל זחאלקה: שלא לדבר על כך שיש שגיאות גם שם, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שבעניין הזה צריך לטפל בחומרה ולהעביר מסר.

ג'מאל זחאלקה: גם בוועדה היום תתקבלנה החלטות, שאנחנו מתייחסים בחומרה רבה לעניין הזה, אנחנו רוצים להעביר מסר שעד כאן, אנחנו רוצים שהיחס לשפה הערבית ישתנה מן היסוד וזה יתחיל בנושא הזה, אבל אנחנו מעלים כבר ונעלה בישיבות הבאות של הוועדה, גם את העניין של תכניות הלימודים בתיכון, מה המצב של זה ומדוע התלמידים הערבים לא לומדים 5 נקודות ויכול להיות שצריך לעשות שינוי חקיקה בנושא הזה, אבל המגמה צריכה להיות שהשפה היא המרכז ואני חושב שמזה ינבעו הצלחות רבות.

ג'מאל זחאלקה: הבאתי את הפסיכומטרי כדוגמה, שזו דוגמה מובהקת לכך, כי ידוע שפסיכומטרי הוא תלוי בהבנת השפה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, ככל שאתה מבין שפה טוב יותר, אתה מצליח יותר בפסיכומטרי.

ג'מאל זחאלקה: יש גורמים אחרים, אבל זה גורם חשוב מאוד, שלא לדבר על אוניברסיטה, ואני מטיל ספק בכך שאם מישהו לא מכיר את שפת האם שלו, הוא יכול להיות טוב בשפות אחרות.

ג'מאל זחאלקה: יש ספק רב גם בעניין הזה.

ג'מאל זחאלקה: תודה רבה.

מסעוד גנאים: תודה רבה, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.

מסעוד גנאים: משרד החינוך, אחר כך אתם יכולים להשיב, רק קודם נשמע את אנשי האגודה או עמותת התרבות הערבית.

מסעוד גנאים: הערה, אני תוהה על תגובתו של משרד החינוך, כי התגובה של משרד החינוך, כפי שקראנו אותה, שמשרד החינוך בודק את הספרים מבחינה פדגוגית ולא לשונית, למרות כל הקשר ההדוק בין שני הדברים האלה.

מסעוד גנאים: תכינו את התשובה.

מסעוד גנאים: עכשיו נשמע את אנשי העמותה.

אליאס עטאללה: לבקשת האגודה לתרבות ערבית, אנחנו ערכנו את המחקר הזה.

אליאס עטאללה: אני אישית התעניינתי בספרי כיתה ב'.

אליאס עטאללה: קראתי 8 ספרים, לאו דווקא בערבית, אלא כתובים בערבית גם, של טבע, בריאות.

אליאס עטאללה: בסך הכל 8 ספרים ואת הממצאים אני אציג בפניכם.

אליאס עטאללה: יש שני ספרים שלא אציג ממצאים בפניכם, כי בשני הספרים האלה, ספר אחד במתמטיקה, יש יותר מ-4,000 שגיאות.

אליאס עטאללה: זה ספר אחד במתמטיקה בשני חלקים, ואותו לא כללתי בכל מה שתשמעו.

אליאס עטאללה: מה שמצאתי הוא שסך הכל טעויות, שגיאות במדעי הלשון, ואני מתכוון לכתיב, לתחביר, לתורת הצורות, למורפולוגיה ערבית, ללקסיקולוגיה וסמנטיקה ולניסיונות שווא לשים דקדוק חדש לשפה הערבית, מאלה שלא יודעים מה זה שפה ערבית והם מחברים.

אליאס עטאללה: אני הצגתי 892 שגיאות בדוח של 55 דפים שהוגש לאגודה.

אליאס עטאללה: זה מתוך ה-4,000 טעויות שמצאתי, היות ולא ספרתי, לא התעניינתי, רק שמתי סימן אחד, איך לא מבדילים בין א' עיצורית ל-א' גרונית ואיך לא יודעים לכתוב את הנונציה, הממציה העתיקה של האכדים.

אליאס עטאללה: הם כותבים אותה על ה-א' הגרונית.

אליאס עטאללה: ה-א' הגרונית בערבית לא מקבלת תנועות בשום פנים ואופן.

אליאס עטאללה: הממצאים האלה נמצאו בספרים, ספר בהנדסה לכיתה א'-ב'.

אליאס עטאללה: שם הספר כתוב בשגיאות, 220 טעות בספר הזה של 50 דפים וישנם הרבה דפים בלי מלים, אז תתארו לעצמכם מה יש בספר הזה.

אליאס עטאללה: ספר שני, זה ספר עבודה, תרגילים, לספר ההוראה בערבית בשם 'כת'אב רא'אד'.

מסעוד גנאים: דר' עטאללה, מי כתב את הספרים, ערבים, יהודים?

אליאס עטאללה: בסוף אני אומר מה מתורגם, מה לא מתורגם.

אליאס עטאללה: אני לא רוצה לנקוב בשמות, אנשי המשרד יודעים מי כתב, מי לא כתב, זה לא הבעיה שלי---

דליה פניג: אנחנו לא יודעים.

דליה פניג: לא קיבלנו את המחקר.

מסעוד גנאים: אתם לא יודעים מי כתב את הספרים?

דליה פניג: אלה שהוא מדבר עליהם, לא קיבלנו את המחקר.

מסעוד גנאים: אתם לא יודעים מי כתב את הספרים?

אליאס עטאללה: אני אתן לכם שמות.

דליה פניג: לא ידענו איזה ספרים בחרתם, נכתבים מאות ספרים.

מסעוד גנאים: הוא יפרט, הוא כתב ספרים לכיתה ב'.

אליאס עטאללה: אני קראתי לתרגם את הטייטל של כל ספר וספר.

אליאס עטאללה: הספר הראשון בהנדסה לתלמידי א'-ב', הוא כתוב בצורה שגויה אפילו.

אליאס עטאללה: יש 220 טעויות.

אליאס עטאללה: הספר השני להוראות הערבית, בשם 'אראאד', לכיתה ב', 152 טעויות.

אליאס עטאללה: זה ספר עבודה של אראאד, תרגול.

אליאס עטאללה: הסיפור השלישי, שיש טקסטים של אראאד, 16 טעויות בלבד.

אליאס עטאללה: יש 'יסודות הקריאה המודרנית', לכיתה ב', 80 טעויות.

אליאס עטאללה: ספר אחר 'אנא אקרא, אנא אפאקר', 'אני קורא, אני חושב', וזה אמור להיות 'איך אני אבין את הנקרא?' 90 טעויות.

אליאס עטאללה: כל הספרים האלה הם ספרים שמלומדים ערבים כתבו אותם, מטעם משרד החינוך ישירות, או אגף תכניות הלימודים ישירות ובהסכמת משרד החינוך, הסכמת הגוף המאשר.

אליאס עטאללה: מספר 6, 'כל אחד ומשפחתו', בחברה הערבית, או בחברה האנושית בכלל, 84 טעויות.

אליאס עטאללה: גם בהסכמת משרד החינוך.

דלית פניג: הוא לא אמר איזה ספר, זה לא אומר לי כלום.

מסעוד גנאים: אני מעדיף שהוא ימשיך, אחר כך תקבלו את כל המחקר, כל הממצאים, כל הכותרות, למשרד.

מוחמד ברכה: אני מתפלא שעכשיו שואלים את השאלות.

מוחמד ברכה: המחקר הזה כבר רץ בתקשורת שלושה או ארבעה שבועות, כחודש כמעט, לא עלה בדעתכם לשאול, לחשוב, לבקש?

מוחמד ברכה: מה, אתם מחכים עד ל---

דלית פניג: אתה תיכף תקבל תשובות.

מוחמד ברכה: כאילו אתם מתחילים הכל כאן.

אליאס עטאללה: 'להיות בריא', זה בעזרת קופת חולים כללית, מתורגם מעברית לערבית, 127 טעויות.

אליאס עטאללה: הספר השמיני, 'עונות השנה', מתורגם, ואפילו שכחו למחוק את המלים בעברית.

אליאס עטאללה: כל המלים בעברית שכחו למחוק.

אליאס עטאללה: גם התמונות בעברית, הכל נשאר, במשפחה, 123 טעויות.

אליאס עטאללה: זה חוץ ממה שלא שמתי לב אליו, במתכוון.

אליאס עטאללה: הספרים האלה, רבותיי, נכתבו על ידי קבוצה של מומחים, כתוב על כל ספר, חוץ מהראשון, בהנדסה, על כל האחרים כתוב שיש הגהה ועריכה לשונית.

אליאס עטאללה: יש הגהה ועריכה לשונית.

אליאס עטאללה: אף אחד מהם לא כתוב שיש עריכה מדעית או חוות דעת מדעית, אם זה מתאים או לא מתאים.

אליאס עטאללה: באף ספר.

ג'מאל זחאלקה: נותנים את זה בדרך כלל לקבלנים, קבלני שפה.

אליאס עטאללה: אני עובר לאלה שחיברו.

אליאס עטאללה: נתחיל במנהל גף, או מנהלת גף תכניות הלימודים, המפמ"ר לערבית, הקבוצה המייעצת והסגל שכותב, שהם גם דוקטורים או פרופסורים, ואחדים הם אלה שעשו את החזרה הלשונית והעריכה הלשונית והדיוק הלשוני.

אליאס עטאללה: אתם רוצים שמות?

אליאס עטאללה: אני אנקוב.

אליאס עטאללה: על הספר כתוב.

אליאס עטאללה: ראשי צוותים, דר' פאהד אבוחדרה, דר' מחמוד אבו פאני, פרופסור סולימאן ג'ובראן, דר' פרוק מואסי.

אליאס עטאללה: אתם רוצים עוד?

אליאס עטאללה: מדריכים.

אליאס עטאללה: הכל כתוב.

אליאס עטאללה: אני לא התכוונתי, אפילו כשהשגתי את המידע הזה, לא נקבתי בשום שם.

אליאס עטאללה: זה לא העניין האישי פה.

אליאס עטאללה: זה עניין המוצר, לא היוצר.

אליאס עטאללה: המוצר שניתן לתלמידים שלנו ובסופו של דבר על כל ספר אני מוצא את החותמת הזו של הגוף המאשר במשרד החינוך.

אליאס עטאללה: מה הוא אישר?

אליאס עטאללה: מי קרא?

אליאס עטאללה: באיזו זכות ספרים כאלה נכנסים לבתי הספר?

אליאס עטאללה: לכן כשסיימתי, אמרתי שאני אקח מהעלון של הרוקחים, העלון הקטן של הרוקחים שנמצא בתרופות שלנו, 'להרחיק את הספרים האלה רחוק מהישג ידם של ילדים'.

אליאס עטאללה: זה אסור, זה מסוכן.

אליאס עטאללה: אני אתן דוגמאות, רבותיי, על דברים שתתפלאו.

ג'מאל זחאלקה: דרך אגב, התרגום בעלוני הרוקחים הוא יותר מקצועי מהספרים.

ג'מאל זחאלקה: יש הרי חוק שצריך לתרגם לערבית.

ג'מאל זחאלקה: מתורגם חומר רב, גם מדעי, וכתוב בשפה תקנית מאוד.

אליאס עטאללה: החוק מחייב שיהיה בעלון הרוקחים תרגום לערבית.

אליאס עטאללה: יש תרגום לערבית והוא כתוב בשפה תקנית.

אליאס עטאללה: עכשיו ייתכן שמבחינה טרמינולוגית או דוגמאות שאני אתן, לא כולם יבינו, אז אני אביא מקביל בעברית.

אליאס עטאללה: בסדר?

אליאס עטאללה: מה דעתכם שתלמיד כיתה א', או ב', בסקטור היהודי, יקרא כמו שאנחנו מבטאים בכביש, חבר הכנסת יקרא כ-ב-ר, בכל הספר, במקום ח'.

אליאס עטאללה: מקובל?

אליאס עטאללה: לא מקובל.

אליאס עטאללה: בערבית הוא קורא דבר כזה.

אליאס עטאללה: ומה דעתכם ש'קִרית הממשלה' תהפוך למלה ב-כּ, דגושה, במקום הקו"ף.

אליאס עטאללה: מאות טעויות כאלה בספרי הלימוד.

דליה פניג: אתה בודק לפעמים את השלטים בכבישים?

דליה פניג: איך הם מתורגמים בין עברית לאנגלית?

דליה פניג: גם בין אנגלית לעברית זה בלתי סביר.

אליאס עטאללה: אתן עוד דוגמאות פשוטות.

מסעוד גנאים: אם אפשר להתרכז אחר כך בהמלצות של המחקר.

אליאס עטאללה: המלצות, נדבר אחרי שתסיים העמיתה.

מסעוד גנאים: אנחנו צריכים לקצר ולעניין.

אליאס עטאללה: למשל, משהו דומה בין עברית לערבית.

אליאס עטאללה: המלה, כך כתוב בספר, שהיא כינוי הגוף, 'נו', למשל אכל-נו, שמקבל לאנא בערבית.

אליאס עטאללה: שמים משהו חדש בדקדוק הערבי, נו, זאת אומרת כשהמדברים ואין דבר כזה שקרוי לא מדברים בעולם, יש מדבר אחד, המדברים, משלושה ומעלה.

אליאס עטאללה: אז מה נעשה עם השניים?

אליאס עטאללה: מה אני אומר?

אליאס עטאללה: מה עושים עם השניים?

אליאס עטאללה: לכל הרוחות, מי אמר להם לכתוב דקדוק לתלמידי כיתה א' או ב'?

אליאס עטאללה: מי ביקש מהם להורות דקדוק?

אליאס עטאללה: וכל מה שכתבו טעות, כל הדקדוק שכתבו הוא טעות.

אליאס עטאללה: לכן אני אמרתי, לא היתה חזרה מדעית, לומר להם 'רבותיי, לא, תוציאו את זה'.

אליאס עטאללה: בערבית בסנטקס התחביר שונה קצת מהעברית.

אליאס עטאללה: אנחנו סומכים על מאות שמורות את תפקיד המלה בתפקיד.

אליאס עטאללה: בעברית זה עם שווא בסוף, סיימנו עסק, אבל יש משהו מורפולוגי בעברית, יש ניקוד מורפולוגי בעברית.

אליאס עטאללה: מבחינת הניקוד המורפולוגי בערבית, מבחינת הניקוד התחבירי בערבית, מאות טעויות.

אליאס עטאללה: שם ביחסה ראשונה, יחסת הנושא והנשוא, נכתב ביחסה השלישית, בד'תיב, ג'נטיבוס.

אליאס עטאללה: שם ביחסת האכוזטיב, היחסה השנייה, נכתב ביחסה הראשונה.

אליאס עטאללה: בלבול כזה שאני לא יודע מה לומר עליו.

אליאס עטאללה: אוסיף עוד משהו מאוד מעניין.

אליאס עטאללה: חבריי, חברי הכנסת, דיברו על שפת אם.

אליאס עטאללה: אני לא מדבר על שפת אם, רבותיי.

אליאס עטאללה: יש משהו מסוכן אם מכניסים שפת אם לספרי לימוד.

אליאס עטאללה: ערבית שאני מלמד זה שפת אומה, לא שפת האם, זה משהו שונה לגמרי.

אליאס עטאללה: שפת האם שלי היא שפת האם שלי בכפר יאסיף, או של מר עטאללה באעבלין, זה שפת האם, זה הסלנג שלו, אני מדבר על שפת האומה, וכשמכניסים שפת אם, ויש חלק הגון בשפת האם בספרי הלימוד, זה דבר לא נסבל ואני לא יודע איך אלפי...

אליאס עטאללה: מה זה אלפי, אני מדבר על תלמידים שלמדו מ-92', רק תארו לכם איפה הם נמצאים עכשיו.

אליאס עטאללה: הם סיימו תואר ראשון, אם הם למדו.

אליאס עטאללה: נתתי על קצה המזלג.

מסעוד גנאים: תודה רבה, דר' אליאס.

מסעוד גנאים: עכשיו אנחנו רוצים לשמוע את משרד החינוך.

דליה פניג: אני ממלאת מקום יושב ראש מזכירות פדגוגית.

דליה פניג: שלום לכולם.

דליה פניג: קודם כל אני חושבת שהנושא הזה הוא נושא מאוד מאוד חשוב ואני מודה לעמותה לתרבות הערבית על כך שהיא הביאה את הדוח הזה והעלתה אותו כאן.

דליה פניג: אני מסכימה איתכם שהנושא של לימוד של שפה הוא בכל תחומי הדעת, וזאת גם המגמה היום במשרד החינוך.

דליה פניג: מדברים על אוריינות בכל תחומי הדעת, לא רק אוריינות בלימוד השפה.

דליה פניג: ישנה תכנית שלמה שנקראת שלהב"ת, שזה שילוב הבעה והבנה בתחומי הדעת השונים.

דליה פניג: לפני שאכנס ללב התשובה, אני רוצה להסביר איזה תהליך עובר ספר שמגיע למשרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: אמור לעבור או עובר בפועל?

דליה פניג: עובר.

דליה פניג: יכול להיות שלפי מה שנאמר כאן, היו פה כשלים.

דליה פניג: אנחנו אגב לא מכחישים, אני גם לא מרגישה שאנחנו משני צדי מתרס, אני מרגישה שאנחנו מאותו צד של המתרס והכוונות שלנו הן שבסופו של דבר הילד הערבי יקבל מוצר ברמה הכי גבוהה שיש.

דליה פניג: ובוודאי בנושא השפה.

מסעוד גנאים: אבל אנחנו חייבים תשובות, משום שבסוף יש טעויות.

מסעוד גנאים: למה הטעויות האלה? שנית, איך מתקנים?

דליה פניג: אז ככה, ספר שמגיע על ידי מוציא לאור למשרד החינוך הוא כבר אמור לעבור הרבה מאוד שלבים.

דליה פניג: קודם כל חייב להיות לספר יועץ מדעי, שחותם על הספר.

דליה פניג: כמו כן הוא חייב להיות לאחר עריכה לשונית על ידי מומחה, עריכה מגדרית, עריכה גראפית ומיומנויות חשיבה.

דליה פניג: זאת אומרת, חייב להיות איזה שהוא תהליך שהוא כבר עבר לפני שהוא הגיע, כאשר לכל תחום מן התחומים האלה חייבת להיות חתימת מומחה מורשה לעניין הזה.

דליה פניג: זה דבר ראשון.

דליה פניג: הספר אחר כך נשלח לשני מעריכים שונים.

דליה פניג: הוא לא נבדק על ידי אדם אחד, אלא תמיד הוא נבדק על ידי שני מעריכים.

דליה פניג: בדרך כלל מעריך אחד, שהוא מהתחום הדיסציפלינארי של אותו תחום דעת, ומעריך שני הוא על ידי אדם שעוסק בהוראה, זאת אומרת היבטים פדגוגיים ודידקטיים, לראות שזה מתאים לגיל הלומדים, שהפעילויות מנוסחות בהתאם לגיל וערוכות נכון.

דליה פניג: יש התמודדות עם כל תחומי החשיבה וכולי.

דליה פניג: זה התהליך.

דליה פניג: זה נכון שהמעריכים אמורים לשים לב להיבטים המדעיים והפדגוגיים, אבל אני לא רואה מצב שאותם אנשים שקוראים את הספר על מנת לבחון אותו מההיבטים האלה לא יסבו תשומת לב למה שאתה תיארת.

דליה פניג: זאת אומרת, מה שאתה תיארת עכשיו, זה פשוט לא יעלה על הדעת.

דליה פניג: גם אם אני קיבלתי את הספר על מנת לבחון אותו בהיבט הדידקטי ולא לעשות לו עריכה לשונית, חייבת היתה להגיע התרעה.

מסעוד גנאים: עובדה שלא.

דליה פניג: בסדר, אני עכשיו אומרת איך אנחנו רואים את הדברים.

דליה פניג: אנחנו מקבלים את הספר לאחר ששני המעריכים בודקים אותו.

דליה פניג: הם בדרך כלל מעירים הערות, ההערות האלה נשלחות חזרה לכותב הספר, הוא צריך להגיב, לתקן וכולי, זה חוזר חזרה, עד אשר לא הושלם, עד שכל ההדורים לא יושרו וכל הבירורים האלה וההערות האלה לא תוקנו.

דליה פניג: לפעמים זה, אגב, מגיע למעריך שלישי, כי לפעמים ישנו עימות בין המעריכים.

דליה פניג: עד שהתהליך הזה לא מסתיים, לא ניתן אישור לספר.

דליה פניג: לכן זה באמת תמוה כיצד בכל התהליך הזה לא הוסבה תשומת הלב לדברים שאתה תיארת.

דליה פניג: עכשיו נגיע לעניין של מה צריך לעשות.

דליה פניג: פה נצטרך לשבת עם אותם ממצאים שאתם תביאו בפנינו, כי אני לא ראיתי את הממצאים לפני שבאתי לכאן, לא קיבלתי אותם.

דליה פניג: אני הבנתי שיכול להיות שזה הגיע ממש אתמול או שלשום, משהו כזה.

דליה פניג: לא קיבלתי אותם בכל אופן ליד.

דליה פניג: שאלנו וביקשנו, לא קיבלנו את הממצאים.

מסעוד גנאים: ממי ביקשתם?

קריאה: אני אתייחס לזה אחר כך.

דליה פניג: אנחנו נעבור על כל ההערות בצורה מאוד מאוד קפדנית ונבחן ספר ספר, מי הם האנשים שהיו מעורבים בתהליך שתיארתי קודם, שזה אומר גם אותם אלה שהוחתמו כעורכים לשוניים, כי אמרנו שזה מגיע כבר אחרי עריכה לשונית, מי הם היו אותם עורכים לשוניים, מי היו אותם כותבים, מי היו אותם מעריכים שעברו על הספר הזה ושתקו.

דליה פניג: אנחנו נצטרך לעשות בירור מאוד יסודי וכמובן שנסיק את המסקנות המתאימות לגבי האנשים שלא יוכלו להמשיך בתפקיד הזה.

דליה פניג: כמובן שאת מה שהיה נצטרך לתקן, אנחנו נחשוב בדיוק באיזה תהליך נעשה את זה ונסיק מסקנות על המשך התהליך לגבי ספרים חדשים שמגיעים אלינו.

דליה פניג: אני חושבת שמה שאתה תיארת זה חמור ביותר.

רוזאלאד דעים: מתי תעשו את זה?

דליה פניג: מיד.

רוזאלאד דעים: אני יודעת שאתם תעשו את זה, אבל מתי, זה מעניין.

דליה פניג: מיד, מיד.

מסעוד גנאים: במסקנות אחר כך אנחנו נרשום מה שהם אמרו ואנחנו נעקוב.

עבדאללה חטיב: קודם כל אני רוצה באמת להודות לעמותה על המחקר ורוצה גם להצטרף למה שאמרה גב' דליה פניג.

עבדאללה חטיב: עם פרסום המחקר הזה, ישבתי עם דר' אליאס עטאללה אצלי במשרד והשתתפו באותה ישיבה עוד שלושה אנשים, דר' קאופר ג'אבר, שהיא גם מרצה, ועכשיו מדריכה ומרכזת את הנושא של אשכול שפה ערבית, נכנסה חדשה לתפקידה.

עבדאללה חטיב: ישבנו גם עם מר סאלח טהה וגם עם מהאס קינן ודר' אליאס עטאללה הציג את המצגת לצוות הזה.

עבדאללה חטיב: מיד, באופן מיידי, אני סיכמתי דבר אחד, קודם כל שאנחנו חייבים לקבל את המחקר הזה על מנת באמת לבדוק את הספרים האלה, מי אישר את הספרים האלה, ולבדוק את כל התהליך.

עבדאללה חטיב: דבר שני, סיכמנו שאם יש שגיאות בספרים אחרים, אנחנו צריכים לפנות למוציאים לאור ולבקש מהם לתקן את השגיאות שנמצאות בספרים, אחרת המשרד יסיר את ההכרה שלו בספר הלימוד.

עבדאללה חטיב: זה הדבר שנעשה באותה ישיבה.

עבדאללה חטיב: גם אתמול ביקשתי מאחד האנשים שעובדים איתי לפנות לעמותה.

עבדאללה חטיב: הוא התקשר אתמול פעמיים לעמותה על מנת לקבל את הדוח הזה, כי אנחנו רוצים ליישם את ההמלצות שניתנו שם.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא מתנערים, אנחנו חייבים לעשות את הדברים האלה.

עבדאללה חטיב: כולנו יודעים שהשר והמנהל הכללי והמשרד נותנים חשיבות מאוד גבוהה לנושא של השפה הערבית, והמשרד, בתקופה האחרונה, השקיע משאבים רבים לקידום השפה הערבית, הן בשלב היסודי והן בשלב של חטיבות הביניים.

עבדאללה חטיב: חבר הכנסת מוחמד ברכה התייחס לסוגיה של 4 יחידות לימוד.

עבדאללה חטיב: שלשום התקיימה ישיבה בלשכתו של המנהל הכללי ואני חושב שתוך תקופה קצרה אנחנו נגבש גם עמדה בנושא והמנהל הכללי או השר ימליצו על ההמלצה או ההחלטה בסוגיה הזאת.

עבדאללה חטיב: הדבר השני, אמרנו לגבי ספרי הלימוד שקיימים במגזר הערבי; דליה תיארה את התהליך של חמישה האנשים שאותו מוציא לאור או מחבר צריך להביא, בנוסף לשני האנשים שהם מטעם המשרד, אבל אנחנו סיכמנו שבנוסף להיבט הפדגוגי ובנוסף להיבט המדעי, ייבדק גם אותו ספר, במימון המשרד, על ידי עוד איש אקדמיה מתחום הלשון במגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: כלומר זאת החלטה משלשום, שהתקבלה על ידי המנהל הכללי.

ג'מאל זחאלקה: המחקר מתייחס לספרים מסוימים, אבל יש עוד מאות ספרים, בכל הרמות, בכיתה ז', בכיתה ח', בכיתה ט', בתיכון.

ג'מאל זחאלקה: צריך לעשות בדיקה מקפת, זה לא רק לתקן את השגיאות שיש במחקר.

עבדאללה חטיב: קודם אנחנו אמרנו לגבי הספרים שנמצאים עכשיו בתהליך האישור ולגבי הספרים החדשים, אנחנו נבדוק את הכל ואני מתחייב שכל ספר שיוגש לאישור יעבור את התהליך שאני ודליה התייחסנו אליו, בנוסף לבודק לשוני מטעם המגזר.

עבדאללה חטיב: בדיקה נוספת שהיא עריכה לשונית לכל דבר ועניין.

עבדאללה חטיב: אנחנו ניקח איש אקדמיה מהמגזר הערבי שיעשה את זה.

עבדאללה חטיב: דר' אליאס עטאללה אמר גם שכל האנשים שחתמו על הספרים, הם אנשי אקדמיה והבכירים של המגזר הערבי.

אליאס עטאללה: הם לא התבקשו לבדוק לשונית, לא שילמתם להם לבדוק לשונית, לכן הם לא עשו את זה.

עבדאללה חטיב: חלק מהם היו---

אליאס עטאללה: תבדוק מדעית בספר היסטוריה, הוא לא יתקן שגיאות כתיב ויגיד ש'לא ביקשו ממני'.

דליה פניג: גם בעברית זה עובר את אותו תהליך.

דליה פניג: אין תהליך אחר לספרים בעברית ועובדה שבעברית, אם היה מצב שבספר בעברית יהיה כתוב כ' במקום ח', תוך יום זה היה עולה לכותרות, זה לא היה יכול לקרות.

דליה פניג: כאן גם צריך לשאול את השאלה איך יכול להיות מצב שלאורך כל כך הרבה זמן גם מורים לא מעירים, גם מנהלי בתי ספר.

דליה פניג: זאת אומרת, יש כאן איזה שהוא משהו שצריך לעשות בדק בית נוסף.

דליה פניג: אתה מבין שהמערכת---

עבדאללה חטיב: האדם שיבדוק את הספר מבחינת עריכה לשונית יהיה איש אקדמיה המומחה בתחום הלשון הערבית.

עבדאללה חטיב: זה הדבר החשוב והעיקרי, ואם הוא יחתום ויאשר שהספר הזה הוא מתאים, הספר הזה יהיה מתאים.

מסעוד גנאים: את זה נרשום ונעקוב.

מועין ערמוש: האמת שאנחנו, בהתאחדות הארצית, התרענו, גם שלחנו מכתבים בזמנו על ספרים שלא מאושרים ושבהם מחנכים את הבנים שלנו.

מועין ערמוש: התרענו וחלק מהפנייה שלנו קיבלה התייחסות וחלק אחר...

מועין ערמוש: לפי מה שידוע לי, עדיין הספרים סובלים ממספר רב של פגמים, אם זה בייצור, אם זה בתכנים.

מועין ערמוש: דבר אחד שידענו שהיו פגמים בספרים או בחומר החינוכי, רק לא בגודל ובאופן והופתענו מהדבר הזה, לא בגודל או באופן שמצאה אותו ועדת החקירה, שאני מודה לה ומברך לה.

מועין ערמוש: כמובן מהדבר הזה נוצר נזק בלתי הפיך, שלא ניתן לתקן אותו, בחלק מהאוכלוסייה, בחלק אחר כמובן שניתן לתקן אותו, הרי יש צורך לתקן את כל הספרים שמשתמשים בהם בחינוך הערבי.

מועין ערמוש: דבר אחר, אני מעלה את השאלה עכשיו, נזק חינוכי לימודי נגרם כבר לחלק גדול מהתלמידים, כמו שאמרנו, ולחלק האוכלוסייה, אבל מה עם הנזק הכלכלי שייגרם בדבר הזה?

מועין ערמוש: הרי אנחנו הולכים לתקן את הספרים, משרד החינוך הולך להורות על תיקון הספרים, אז יש בזה נזק כבד להורים במגזר הערבי שכמובן יצטרכו לרכוש ספרים חדשים והדבר הזה מצריך מהמשפחות, שברוב רובן סובלות מהכנסה נמוכה וחיים מתחת לקו העוני.

מועין ערמוש: לדעתי הצנועה, צריך מישהו שייקח אחריות והמישהו הזה צריך להיות משרד החינוך ומשרד החינוך בלבד, ואני קורא להתאחדות הארצית שתהיה ועדת חקירה משותפת בין הציבור, האקדמאים מהמגזר הערבי ובין---

מסעוד גנאים: תודה.

מסעוד גנאים: זמננו קצר.

מסעוד גנאים: אני חייב לקצר כל דובר.

מסעוד גנאים: נשמע את ראאד חאג' יחיא, מהמועצה הארצית לנוער.

חאג' יחיא: בוקר טוב לכולם.

חאג' יחיא: אני רוצה לדבר על הנזק בהישגים שנגרם כתוצאה משגיאות הכתיב בספרי הלימוד הערביים.

חאג' יחיא: יש פער גדול מאוד, לפי ההכרזה של משרד החינוך, בתוצאות מבחני המיצ"ב.

חאג' יחיא: יש ירידה חדה בהישגים של הערביים, בניגוד לזה יש עלייה ברוב המקצועות במגזר היהודי.

חאג' יחיא: במגזר הערבי יש ירידה באנגלית ובמדע וטכנולוגיה.

חאג' יחיא: ההישגים במגזר הערבי הם 67, לעומת המגזר היהודי שזה 74, פער של 7 נקודות.

חאג' יחיא: במתמטיקה יש פער גדול מאוד, במגזר הערבי 46, במגזר היהודי 71.

חאג' יחיא: בשפת האם, בכיתות ה', בערבית יש 63, לעומת 73 במגזר היהודי, פער של 10 נקודות, ובכיתה ח' יש 68.4 לעומת 68.7 במגזר היהודי.

חאג' יחיא: אלה כמה דוגמאות לנזק שיכול להיגרם משגיאות הכתיב.

מסעוד גנאים: ועכשיו גב' רוזאלאד דעים, חוקרת ומרצה לשפה הערבית.

מסעוד גנאים: בבקשה.

רוזאלאד דעים: אני בדקתי את ספרי הלימוד לכיתה א', 5 ספרים, מהצפון עד הדרום, משנת 89' עד 2009.

רוזאלאד דעים: אני לא אדבר על הממצאים שמצאתי, כי זה נמצא בדוחות.

רוזאלאד דעים: הם מראים שאם מדיניות משרד החינוך היום היא עידוד וטיפוח חשיבה, אז אחד הספרים הוא האנטי תזה של הדבר הזה.

רוזאלאד דעים: כתשובה לגב' דליה פניג, ב-2004 אני פרסמתי מאמר שבדקתי בו שני ספרים לכיתה א', והמאמר הגיע לידי כל המדריכים, לידי כל המפקחים, לידי המפמ"ר, והתשובה היתה ש'אנחנו בערבית מאמצים את הגישה של משרד החינוך, שהיא השפה כמכלול, שהיא מתורגמת מהעברית וכמובן אי אפשר ללמד ערבית בשיטת עברית'.

רוזאלאד דעים: ואלאד בערבית זה ואלאדון או ואלדן, או וולדו, ובעברית זה ילד.

רוזאלאד דעים: אז הניקוד שונה, החלוקה להברות שונה, הקריאה שונה, ובסוף התשובה שקיבלתי בזמנו, אחרי שפרסמתי את המאמר, שלא זאת הגישה שמאמצים אותה במשרד החינוך.

רוזאלאד דעים: אולי היתה לי טעות, אני מודה בה, ועכשיו אני מבינה את הטעות שלי, שלא פניתי אז לוועדת החינוך ועכשיו זה נעשה.

מסעוד גנאים: דר' ראוודה עטאללה, מנהלת האגודה לתרבות ערבית, בבקשה.

ראוודה עטאללה: אני חושבת שכנראה לא מעניין את חברי הכנסת היהודים מה קורה בסקטור הערבי, בחינוך.

ראוודה עטאללה: אני לא רואה חבר כנסת אחד אפילו.

מסעוד גנאים: הגיע חבר הכנסת אמסלם.

דר' ראוודה עטאללה: זה לא בשבילנו, זה בשביל הישיבה שאחר כך.

דר' ראוודה עטאללה: בסוף הישיבה מגיעים?

דר' ראוודה עטאללה: זה לא מכובד.

חיים אמסלם: אני מתנצל.

ראוודה עטאללה: אנחנו שלחנו העתקים, מכתבים למר סער ולמר מיכה לינדנשטראוס ולמר מנחם מזוז ולמר עבדאללה חטיב ומר אחמד בדראן.

ראוודה עטאללה: כל מה שנעשה בתשובות האלה עד עכשיו שמר עבדאללה חטיב התקשר אישית לדר' אליאס עטאללה וישב איתו בפגישה אישית.

ראוודה עטאללה: אף אחד לא ענה לנו, אף אחד אפילו לא התייחס למכתבים ששלחנו.

מסעוד גנאים: עכשיו יש התחייבות ואנחנו נעקוב אחרי ההתחייבות שלהם.

ראוודה עטאללה: גברתי, במכתבים האלה גם רשום כל מה שרצינו להגיד.

ראוודה עטאללה: לקחת את כל המחקר ולתת לכם אותו, אני לא אעשה את זה, אנחנו צריכים ישיבה, כי במחקר יש גם את השגיאות וגם יש את התיקון.

ראוודה עטאללה: אני לא אתן לכם את התיקון ככה סתם, בלי לשבת, ושתהיה התחייבות מכם על כמה דברים שאנחנו נדבר.

ראוודה עטאללה: למשל אנחנו בדקנו 290 שאלות, מהנגב עד הגליל.

ראוודה עטאללה: ה-290 שאלות, יש לנו תשובות, אתם צריכים לראות את התשובות, מה יחס הילדים לחינוך, לשפה הערבית, מה יחס המורים לילדים, מה הקשיים שהילדים מוצאים.

ראוודה עטאללה: המחקר שלנו הוא בארבעה מישורים, אז יש לנו הרבה על מה לדבר.

ראוודה עטאללה: אם תקבעו ישיבה, זה יהיה טוב, אבל בכל זאת אני יודעת שאתם ממש מתייחסים בחיוב לכל הדבר הזה.

ראוודה עטאללה: בשבילי החשוב ביותר זה מתי זה יהיה וכמה שאפשר יותר מהר, כי עד עכשיו זה הרבה נזק.

מסעוד גנאים: תודה רבה.

מסעוד גנאים: אנחנו מסכמים.

מסעוד גנאים: הוועדה רואה בחומרה את העובדה שיש מאות שגיאות לשוניות וכתיב ותחביר בספרי הלימוד הערביים.

מסעוד גנאים: הוועדה קוראת למשרד החינוך לבדוק את כל מסקנות דוח אגודת התרבות הערבית, ולפעול לתיקון מהיר ומיידי לכל השגיאות הקיימות.

מסעוד גנאים: הוועדה רשמה לפניה את התחייבות משרד החינוך לבדוק ולתקן השגיאות והעיוות בספרי הלימוד, ותעקוב אחרי מילוי ההתחייבות הזאת.

מסעוד גנאים: הוועדה קוראת למשרד החינוך ליזום ישיבה עם נציגי האגודה לתרבות הערבית, ישיבת עבודה.

מסעוד גנאים: תודה רבה, הישיבה נעולה.