ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 132, 2009-12-22 10:10

אופיר אקוניס: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

אופיר אקוניס: אני מתנצל על האיחור שלי.

אופיר אקוניס: הייתי בוועדת החינוך מ-9:30 עד עכשיו כדי לבדוק כיצד מיושם בחוסר חוק זאב ז'בוטינסקי, שהוא חשוב ביותר.

אופיר אקוניס: אנחנו מגלים שם תקצוב חסר להנצחת מורשתו.

אופיר אקוניס: הדבר הזה קיים בהצעת חוק, ואם צריך לתקן את החוק הוא יתוקן.

אופיר אקוניס: זה היה דיון מהיר שיזמתי בוועדת החינוך.

אופיר אקוניס: אנחנו מקיימים את הישיבה היום לציון יום הגשמת הציונות לחיזוק הפריפריה, שיזם סגן שר החוץ דני איילון.

אופיר אקוניס: אני מבין שהוא יצטרף אלינו בהמשך הישיבה.

אופיר אקוניס: כידוע, אחד המשרדים שוועדת הכלכלה מפקחת עליהם, מתוך הרבים, הוא משרד התיירות.

אופיר אקוניס: הזמנו את מנכ"ל משרד התיירות, נועז בר ניר, לתת סקירה על פיתוח על התיירות, בעיקר בפריפריה.

אופיר אקוניס: התיירות בישראל היא ממקורות ההכנסה הגדולים והמשמעותיים ביותר של מדינה כמו שלנו, שלא התברכה במשאבי טבע.

אופיר אקוניס: המדינה יכולה לראות את התיירות הנכנסת מחוץ לארץ במגוון ערים, תחומים ולמגוון דתות כמקור הכנסה מז'ורי – לירושלים, זה ברור, גם לערים אחרות אבל גם לפריפריה.

אופיר אקוניס: אדוני, מנכ"ל משרד התיירות, אני אחד התורמים הגדולים ביותר לתיירות בתוך הארץ.

אופיר אקוניס: את חופשותיי אני מקיים פה, מדן, דפנה, קריית שמונה, הגליל העליון, הגליל המערבי ועד אילת בדרום.

אופיר אקוניס: מכיוון שבגילוי הנאות הזה אני מחיל על עצמי בראש ובראשונה את הכללים הללו, אני מקווה שגם ישראלים רבים אחרים עושים את זה, ואני יודע שכן.

אופיר אקוניס: אני מבקש ממך לפתוח בסקירה על התפקוד שלכם בעידוד התיירות לפריפריה ואחר כך כל מי שרוצה להעיר או להציע הצעות בעניין הזה מוזמן.

אופיר אקוניס: אני חושב, אדוני המנכ"ל, שהקבוצות שמביא לכאן גדעון אלון, של האוונגליסטים אוהבי ישראל ושתומכים בישראל זה חשוב ביותר.

אופיר אקוניס: יש הרבה מאוד כאלה בארצות הברית, פחות מיחסם בין קובעי המדיניות בארצות הברית, אבל זה הרוב האמריקני.

אופיר אקוניס: אני מקווה מאוד, אדוני המנכ"ל, שהם מקבלים טיפול נקודתי, כי אלה כמויות אדירות של תיירים שיכולות להגיע.

אופיר אקוניס: יש כמובן גם אחרים, אבל אני פשוט רואה כאן את גדעון אז אני מציין את הנושא הזה.

נועז בר ניר: שלום לכולם.

נועז בר ניר: אני שמח שהוזמנתי לדיון שבו נפגשים שני יעדים לאומיים של הממשלה: היעד החברתי-כלכלי והיעד התיירותי.

נועז בר ניר: אני חושב שיש סינתזה בין שני היעדים האלה.

נועז בר ניר: התיירות היא אחד ממחוללי הצמיחה האפקטיביים ביותר.

נועז בר ניר: זה יתרון יחסי שישראל התברכה בו.

נועז בר ניר: התיירות בישראל, רובה מכוונת לירושלים ולפריפריה, ואסקור את זה בהמשך.

נועז בר ניר: אני חושב שזו התעשייה העיקרית היום, שמספקת תעסוקה לכל רמות ההשכלה ומהווה מקור כלכלי חשוב לפיתוח הפריפריה.

נועז בר ניר: כמו שתראו מהנתונים שאציג, מרבית הפעילות הכלכלית-תיירותית מתקיימת בפריפריה היום, החל באתרי התיירות ועד האטרקציות, הנופים הייחודיים ואתרי הנופש והמרפא.

נועז בר ניר: גם אני, אדוני היושב ראש, מבלה את מרבית חופשותיי בארץ.

נועז בר ניר: יש לנו ארץ מדהימה, בשטח קטן יש לנו מגוון מדהים.

נועז בר ניר: אנחנו, הישראלים, מי שמכיר את הארץ נהנה מזה וגם התיירים נהנים ממנה.

נועז בר ניר: בהמשך נדבר על קהל היעד, גם על האוונגליסטים.

נועז בר ניר: כבר בפתיחה אומר שהמשרד משקיע יותר מחצי מהמשאבים שלו בפריפריה.

נועז בר ניר: נכון שהפריפריה נהנית יותר מתיירות פנים ופחות מתיירות חוץ, אבל אנחנו עושים מאמצים להביא יותר תיירים גם לפריפריה.

נועז בר ניר: אם אנחנו מסתכלים על תעשיית התיירות, היא תעשייה עתירת כוח אדם.

נועז בר ניר: היא מספקת תעסוקה לכל רמות ההשכלה וההכשרה המקצועית, וזה יתרון גדול.

נועז בר ניר: היא גם מספקת תעסוקה לאוכלוסיות המאופיינות בשיעור השתתפות נמוך בכוח העבודה.

נועז בר ניר: בעיקר בפריפריה, אבל לא רק שם, שיעור של בני מיעוטים שעובדים בתעשייה הוא גדול וזה משתלב ביעד הלאומי להעלאת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה.

נועז בר ניר: הרוב המוחלט של המועסקים נמצאים בירושלים ובפריפריה.

נועז בר ניר: מבחינה לאומית, שמנו מדד כדי להבין את הערך הכלכלי של התיירות: כל 100,000 תיירים מספקים כ-4,000 מקומות עבודה חדשים.

נועז בר ניר: רק לינות של ישראלים מספקות כ-850 מקומות עבודה חדשים.

נועז בר ניר: אלה סדרי הגודל.

אופיר אקוניס: מה מספר התיירים שנכנסו ב-2009?

אופיר אקוניס: תחשב כבר גם את השבועיים האחרונים.

נועז בר ניר: מספר התיירים שנכנסו ב-2009 הם כ-2.7 מיליון.

נועז בר ניר: השיא היה ב-2008 עם שלושה מיליון תיירים.

נועז בר ניר: מספר התיירים ירד ב-2009 בגלל המשבר הכלכלי ובגלל מבצע "עופרת יצוקה".

אופיר אקוניס: המבצע היה בינואר, אז שלושת החודשים הראשונים של השנה היו בעייתיים.

נועז בר ניר: בתחילת השנה הייתה נפילה של 30% בתיירות, אבל חלה התאוששות יפה.

נועז בר ניר: היו חודשים שעלינו - חודש אוקטובר היה החודש הטוב ביותר לתיירות אי פעם.

אופיר אקוניס: והוא צמצם את הפער.

נועז בר ניר: אנחנו רואים מגמה חיובית ביותר.

אופיר אקוניס: הוא היה טוב יותר גם מאוקטובר 2000?

אופיר אקוניס: זו הייתה השנה של ביקור האפיפיור.

נועז בר ניר: כן, זו הייתה שנת השיא עד אז.

נועז בר ניר: אם מסתכלים על התיירות כמחוללת תעסוקה, אנחנו רואים את התחומים העיקריים של התעסוקה.

נועז בר ניר: המעגל הראשון זה תעופה, סוכנויות נסיעות והדרכה, אתרים ואטרקציות, מסחר, מסעדות ומזון, אכסון ותחבורה יבשתית.

נועז בר ניר: יש את המעגל השני של מעברי גבול, דואר, תקשורת, ספורט, תרבות ונדל"ן, שגם מהם נהנית הפריפריה.

אופיר אקוניס: גם צימרים הם בתוך הדבר, אבל השימוש הוא בעיקר של ישראלים.

נועז בר ניר: עד סוף המצגת נחדד את זה, כי זו נקודה חשובה.

נועז בר ניר: 48% מחדרי המלון נמצאים בפריפריה.

נועז בר ניר: בפריפריה אני סופר את הנגב, הגליל וים המלח.

נועז בר ניר: לא נספרים כאן חיפה, גוש דן וירושלים.

נועז בר ניר: 93% מהצימרים הם בפריפריה – 81% בצפון, 12% בדרום.

נועז בר ניר: חד-משמעית, זה תחום שעסקנו רבות בעידודו.

נועז בר ניר: אכסניות נוער – 61% בפריפריה; בתי-ספר שדה – 84% בפריפריה; 75% מאתרי רשות הטבע והגנים נמצאים בפריפריה.

נועז בר ניר: אז כפי שאתם רואים, יש נתח מאוד משמעותי לפריפריה מבחינת האכסון.

נועז בר ניר: שיעור הלינות של תיירים וישראלים עולה על 50% בפריפריה.

נועז בר ניר: בסביבות 55% מהלינות המתבצעות בארץ הן בפריפריה.

עמי צדיק: אבל שיעור התפוסה נמוך יותר.

נועז בר ניר: הוא נמוך יותר בגלל הצימרים, אבל הוא לא מהותית שונה, וזה גם תלוי באיזה עונות.

נועז בר ניר: הפריפריה, בגדול, מבוססת בעיקר על תיירות פנים, לכן כשיש משברים בתיירות חוץ היא סובלת פחות.

אופיר אקוניס: עמי, מנהל מחלקת המחקר בתחום הכלכלי, שאל את השאלה ואני אחזור עליה.

אופיר אקוניס: אתה מדבר על כך שהפריפריה מקבלת יותר תיירות פנים.

אופיר אקוניס: כלומר, תיירות החוץ מתרכזת בירושלים, במרכז, במקומות החזקים בלאו הכי?

אופיר אקוניס: איך אתם משפיעים על העניין הזה?

אופיר אקוניס: כשהם קונים חבילה, אז הם יודעים שהם באים לירושלים כי זאת עיר קדושה – וזה טוב מאוד, ואני מעודד תיירות לירושלים – או מגיעים עד כפר נחום או אזור נצרת, שגם הם פריפריה.

אופיר אקוניס: מה המקומות העיקריים שאליהם מגיעים התיירים מחוץ לארץ?

אופיר אקוניס: אני יודע שהם לא מגיעים לצימרים, לא בליהמן, לא בדן, לא בדפנה, לא בשמיר ולא ביסוד המעלה.

אופיר אקוניס: זה ברור כשמש, את זה אני משאיר לעצמי.

נועז בר ניר: היהלום שבכתר היא ירושלים, על זה אין ויכוח.

נועז בר ניר: מבחינת עדיפות התיירים, שרובם נוצרים או יהודים, זה ירושלים, סובב כינרת.

נועז בר ניר: מבחינת הנוצרים זה ירושלים, נצרת, סובב כינרת ואזור טבריה, תל אביב.

נועז בר ניר: אלה העוגנים שלהם.

אופיר אקוניס: תל אביב זה כדי לבלות.

אופיר אקוניס: זה בעיקר הצעירים שבהם, נכון?

נועז בר ניר: תל אביב זה גם לבלות, אבל גם באזור תל אביב יש את יפו העתיקה, ביפו יש שם אתר אוונגלי – בית שמעון הבורסקאי, אבל זה פחות.

עמי צדיק: בתל אביב זה בעיקר תיירות עסקית.

אופיר אקוניס: בתל אביב זו תיירות עסקית וצעירים, שרואים בתל אביב מתחרה טובה לאמסטרדם או משהו כזה.

משה גופן: והיכל התרבות זה למבוגרים.

נועז בר ניר: תל אביב וירושלים הן ערים קלאסיות ל-city break, לבוא לסופי שבוע.

נועז בר ניר: תל אביב זה יותר בילויים לצעירים וירושלים זה עיר עם תרבות והיסטוריה.

נועז בר ניר: תקציבי השקעה בפריפריה – נתחיל עם הנושא של תשתיות תיירותיות.

נועז בר ניר: בסך הכול אנחנו משקיעים סדר גודל של בין 60% ל-66% מתקציב התשתיות שלנו בפריפריה.

נועז בר ניר: תקציבי השקעות זה שאנחנו משקיעים כסף באתרים, באטרקציות בפריפריה, לשיפוץ ויצירה של אתרים חדשים.

נועז בר ניר: יש כאן דוגמאות לכל מיני פרויקטים שהשקענו בהם: המופע האור-קולי בבית שאן, בתמנע התאורה ופיתוח האתר, אתר ירדנית, טבריה, הסירה בגנוסר, בעכו היו השקעות אדירות.

נועז בר ניר: אלה אתרים בפריפריה שהשקענו בהם המון כסף והתוצאות בהחלט יפות.

נועז בר ניר: באילת גם כן יש השקעות.

עמי צדיק: יש שיתוף עם הרשות המקומית באילת, לדוגמה?

נועז בר ניר: כן, בכל מקום זה בשיתוף עם הרשות המקומית.

נועז בר ניר: היא משתתפת, היא לוקחת אחריות על תחזוקה.

אופיר אקוניס: מה היה בעכו בשנה האחרונה?

אופיר אקוניס: הייתי במוזיאון אסירי המחתרות וראיתי שנעשתה שם עבודה חשובה, אבל זה מעניין יותר ישראלים, פחות תיירים.

אופיר אקוניס: בנמל פחות נהניתי, אני חושב שיש שם הרבה מקום לשיפור.

אופיר אקוניס: הייתי שם בביקור לפני חודש וחצי.

אופיר אקוניס: איפה לנים שם?

אופיר אקוניס: יש שם רק מלון אחד, שהוא קטן מאוד.

נועז בר ניר: בעכו יש מחסור בבתי מלון.

אופיר אקוניס: אם חוזרים לתל אביב או למלון בירושלים אנחנו מחטיאים קצת את המטרה.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לחזק את הפריפריה.

אופיר אקוניס: למשל, כשבאים לבקר בעכו, הייתי שמח אם בתי המלון של נהרייה – לצערי, אין שם הרבה, ובקריות אין אפילו מלון אחד.

חמד עמאר: יש מלון אחד בעכו, ואיזה אחוזי תפוסה יש שם?

אופיר אקוניס: אני יודע שמדינת ישראל – וטוב שכך – איננה בונה בתי מלון.

אופיר אקוניס: איך מעודדים בנייה של בתי מלון, למשל בנגב?

אופיר אקוניס: יש מלון אחד בבאר שבע, היה פעם הילטון אבל החליף את שמו.

אופיר אקוניס: מלון חוף התמרים בעכו, למשל, הוא קטן מדי.

חמד עמאר: השאלות שלך מאוד חשובות.

חמד עמאר: אנחנו, מבחינת הסברה ופרסום - עושים מסלולים, מפרסמים את ירושלים או שיש פרסום גם לפריפריה, שאנשים יגיעו לשם?

נועז בר ניר: בעכו יש עכשיו פיתוח מדהים של מלונות בוטיק.

נועז בר ניר: עכו היא עיר חוף עתיקה, עם חוף מדהים, עם מצודה מדהימה.

נועז בר ניר: הגעתי לעכו אחרי חמש שנים שלא הייתי שם, העיר עברה שינוי דרסטי, מנהרת הטמפלרים וכל הקומפלקס של המצודה.

נועז בר ניר: כמובן, עוד לא מספיק.

נועז בר ניר: בעכו נפתחו כמה מלונות בוטיק, או שהם בשלבי פתיחה.

נועז בר ניר: נפתח מלון עכו טל, מלון בוטיק.

אופיר אקוניס: מלון בוטיק הוא מלכתחילה עם מספר מוגבל של חדרים, נכון?

חמד עמאר: מה זה מלון בוטיק?

נועז בר ניר: זה מלון עם אופי, שמשתלב במבנה עתיק.

נועז בר ניר: המלון בעכו הוא מדהים, אני מציע לכולם ללכת לשם.

אופיר אקוניס: כמה חדרים יש בו?

נועז בר ניר: נדמה לי ש-70.

נועז בר ניר: מלון מדהים, מקום יפה.

נועז בר ניר: הולכים לפתוח מלון מדהים באחד החאנים, חאן אל עומדאן.

נועז בר ניר: נדמה לי שהוא יוצא בקרוב לשיווק, יהיה מלון מדהים.

אופיר אקוניס: הזכירו את כרמיאל, למשל, ואני מזכיר את נהרייה, כי מקורותיה של אימי הם בעיר הזאת.

אופיר אקוניס: אני זוכר את מלון קרלטון כמלון פאר, שבקושי שרד לפני מספר שנים ואם אינני טועה נכנס לסוג של כינוס נכסים, שלא לדבר על חדרי האירוח שהיו סביב רחוב הגעתון, שלדעתי לא פועלים כבר, אלא כבתי אבות.

אופיר אקוניס: מועדון קלאב מד באכזיב, מאז הרקטה שניחתה עליו בשנת 99' נסגר ולא נפתח מאז.

אופיר אקוניס: האם המנכ"ל, המשרד, המחלקה הכלכלית, פועל מול רשתות חזקות - שרוצות להרוויח, וטוב שכך?

אופיר אקוניס: האם אתם מקדמים פעילות של הקמת בתי מלון בפריפריה, בדרום או בצפון?

אופיר אקוניס: אתה יודע מה, אני גם אחטא ואשאל על מלון אשל השומרון באריאל, מה מצבו?

אופיר אקוניס: גם שם בוודאי מעניין לתייר, בשומרון וביהודה.

נועז בר ניר: אענה בהמשך.

נועז בר ניר: הייתה פה דוגמה נוספת של תיירות חקלאית בנגב, ברמת הנגב.

נועז בר ניר: בתחום התכנון משרד התיירות מקדם תוכניות אב לתיירות ותוכניות מתאר רבות באזור הפריפריה, החל ממעלה יוסף, גליל תחתון, יבנאל, אילות, לכיש - גם במגזר היהודי וגם במגזר הבדואי והדרוזי.

נועז בר ניר: מסתכלים גם על העתיד, קדימה.

אופיר אקוניס: המלון הכי קרוב למגזר הדרוזי בכרמל הוא מלון יערות הכרמל.

אופיר אקוניס: זה לא כל כך מתאים.

אופיר אקוניס: המחירים – לא נעים לי להגיד – הם מחירים מופקעים.

חמד עמאר: יש לנו הרבה חדרי אירוח, שניבנו בעזרת משרד התיירות שהשקיע שם.

אופיר אקוניס: במתכונת של חדרי אירוח?

נועז בר ניר: יש חדרי אירוח, ויש ביקוש אדיר.

נועז בר ניר: הישראלים מאוד אוהבים להגיע לשם.

נועז בר ניר: זה מאוד מומלץ, זו חוויה שפוגשים גם תרבות דרוזית וגם אירוח ברמה גבוהה.

נועז בר ניר: הקמה והרחבה של מקומות אכסון - מלונות, אכסניות.

נועז בר ניר: שכחתי לציין קודם שבעכו, ממש על העיר העתיקה, נבנית אכסניה מאוד גדולה.

נועז בר ניר: זו אכסניית נוער של אגודת אכסניות הנוער, בתמיכה משמעותית מאוד של הממשלה.

נועז בר ניר: משרד התיירות מסייע להקמה והרחבה של מלונות ומלוניות.

נועז בר ניר: יש לנו מענקי השקעה על פי חוק, הם עומדים היום על 20%.

נועז בר ניר: כפי שתראו, ב-2008 88% מהכסף הלך לפריפריה.

נועז בר ניר: את השנים 2009 עד 2010 עוד לא סגרנו, אנחנו עוד בהליכי טיפול.

נועז בר ניר: בגלל התקציב המאוחר הכול התעכב, אבל גם שם יש נתח גדול מאוד לפריפריה.

נועז בר ניר: בשנים קודמות סייענו מאוד להקמת צימרים בכל הארץ, כולל אצל הדרוזים.

נועז בר ניר: חלק מההקמה של הצימרים האלה נבע מההשתתפות הממשלתית.

נועז בר ניר: אתם רואים בשקף שלפניכם דוגמאות למקומות אכסון, שתמכנו בהם: המלונית בצוקים, למשל, שהיא מאוד ייחודית.

אופיר אקוניס: מתי נפתח המלון במצפה רמון?

נועז בר ניר: הוא לקראת סיום, למיטב ידיעתי.

שמואל ריפמן: מלון אחד צריך להיפתח בעוד שלושה חודשים, שבנה אותו יזם בשם סמי גרנאווי.

שמואל ריפמן: המלון השני, של ישרוטל, אמור להיפתח בסוף 2010 תחילת 2011.

שמואל ריפמן: היום קיים פונדק רמון, של ישרוטל.

אופיר אקוניס: בתי המלון הללו יתנו דחיפה אדירה למצפה רמון, זה ברור כשמש.

אופיר אקוניס: עכשיו צריך רק לחבר אותה למסילת ברזל והכול יהיה בסדר.

נועז בר ניר: תחום נוסף שבו המשרד משקיע מאוד זה עידוד עסקים קטנים, חממות תיירות.

נועז בר ניר: חממות התיירות זו מערכת של ייעוץ וליווי פרויקטים, עסקים בתחום התיירות, על-ידי הדרכה מקצועית.

נועז בר ניר: קם מישהו בבוקר ויש לו רעיון בתחום התיירות, אנחנו מסייעים לו להפוך את זה מחלום למציאות, מסייעים לו בכל ההליכים, החשיבה ובכל הדרכים לממש את זה או ,לפעמים, להגיד לו שזה דבר שאין בו פוטנציאל.

נועז בר ניר: זה תחום שאנחנו עובדים עליו, ובשנים 2008-2009 83% מהכסף שהוקצה לנושא הוקצה ליזמות בפריפריה.

נועז בר ניר: שיווק בחו"ל – אחד היעדים שאנחנו עובדים עליו הכי הרבה זה לשווק את הפריפריה לחו"ל.

נועז בר ניר: האתרים לנוצרים הם בעיקר ירושלים, סובב כינרת ונצרת.

נועז בר ניר: אנחנו בהחלט דוחפים יותר שיגיעו לסובב כינרת ולנצרת.

נועז בר ניר: בתחום הנופש אנחנו דואגים לשווק את אילת וים המלח כאתרי נופש תחרותיים לאתרי נופש אחרים במדינות השכנות או באגן הים התיכון.

נועז בר ניר: תיירות מרפא מנותבת לכיוון ים המלח.

נועז בר ניר: תיירות יהודית – אנחנו עובדים חזק מאוד לשווק את צפת כעיר קבלה - לא רק ליהודים - ואת מירון.

נועז בר ניר: אלה אתרים מאוד אטרקטיביים בצפון.

נועז בר ניר: יש כמובן עוד, כמו טבריה ואחרים, אבל אלה העיקריים.

אופיר אקוניס: כמה חדרי אירוח יש בטבריה?

נועז בר ניר: קרוב ל-4,000.

אופיר אקוניס: הייתי מציע למשרד התיירות לקחת את טבריה כטיפול נקודתי.

אופיר אקוניס: אני חושב שטבריה היא עיר מבוזבזת מבחינת תיירות בצורה מעליבה ממש.

אופיר אקוניס: זה דבר נורא.

אופיר אקוניס: יש שם 4,000 חדרים, והעיר הזאת יכולה לשמש כמקום יציאה לאוונגליסטים וגם לישראלים.

אופיר אקוניס: המלונות הם ברמה לא טובה, העיר עצמה – כמובן, צריך שיתוף פעולה עם עיריית טבריה.

אופיר אקוניס: אם יהיה שם טיפול נקודתי מוחץ במהלך שנת 2010 תראה איך ב-2011 טבריה כולה מקבלת דחיפה אדירה קדימה.

אופיר אקוניס: הייתי מציע למשרד התיירות לבחון את הדבר ולדווח לנו בהמשך הקשר בינינו על התקדמות בנושא טבריה.

אופיר אקוניס: יש שם 60% תפוסה, אומרת לי ממלאת מקום מנהלת הוועדה.

אופיר אקוניס: זה בעקבות חוסר האטרקטיביות של טבריה.

נועז בר ניר: טבריה, המשרד השקיע בה רבות בעבר.

נועז בר ניר: נבנתה טיילת יפה, היא הלכה לאיבוד עם הוונדליזם.

נועז בר ניר: הושקע בה עכשיו כסף אדיר מחדש, יש שיתוף פעולה מצוין עם העיר.

נועז בר ניר: יש לטבריה בעיה, בין היתר, עם שירותים בסופי שבוע.

נועז בר ניר: הירידה הגדולה בטבריה היא ירידה דווקא של ישראלים, שאין להם מה לעשות בעיר בסופי השבוע, לא פתוח שם כלום.

נועז בר ניר: אנחנו משקיעים הרבה כסף במיצג מים על הטיילת בטבריה, אנחנו מקווים שמיצג המים, שיעבוד גם בסופי שבוע, יגרום לפתיחת העסקים ולהחייאת העיר.

אופיר אקוניס: אז לא בכדי דיברתי על טיפול נקודתי.

אופיר אקוניס: אם אתה אומר שיש בעיה של ונדליזם אז אולי כדאי לגייס את המשרד לביטחון פנים לעניין, את משרד התשתיות, משרד התיירות - - -

חמד עמאר: דיברנו בוועדת הפנים על הנושא של ביטחון הפנים.

אופיר אקוניס: ומה גיליתם?

אופיר אקוניס: שהמצב לא טוב.

אופיר אקוניס: גילוי מדהים.

אופיר אקוניס: זה כמו ועדת החקירה הממלכתית לעניין המים.

אופיר אקוניס: הרי ביוני אמרנו בוועדה שאנחנו בבעיה, והם אמרו: אנחנו במשבר.

נועז בר ניר: סיירתי לא מזמן בטבריה ונפתחו שם מלונות בוטיק יפים, גם הטיילת עברה שדרוג גדול.

נועז בר ניר: אנחנו משקיעים שם, יש עוד מה לשפר, אבל המוצר היום הרבה יותר טוב מאשר היה בעבר.

נועז בר ניר: אני מאוד מקווה שעם פתיחת מיצג המים יהיה שיפור משמעותי.

חמד עמאר: רק שהמים יגיעו לטיילת.

נועז בר ניר: אילת היא עיר תיירות.

נועז בר ניר: אני חושב שרבע מחדרי המלון בארץ נמצאים באילת.

נועז בר ניר: להבדיל מישראל, שמשווקת יחד, את אילת אנחנו משווקים בנפרד.

נועז בר ניר: זו עיר של נופש, לא ארץ הקודש שמרכז ירושלים.

נועז בר ניר: אנחנו משקיעים הרבה כסף כדי שיגיעו לשם תיירים.

נועז בר ניר: הבנתי שיש הצלחה יפה מאוד, החזרנו השנה לא מעט טיסות שכר מסקנדינביה, מאסטוניה.

נועז בר ניר: אני מקווה שתהיה התעוררות, רואים התעוררות במספר התיירים שמגיעים לאילת.

חמד עמאר: השקעה של הירדנים בעקבה תפריע לנו באילת?

אופיר אקוניס: הייתי שם לפני שבועיים והתשובה היא: כן, זה יפריע מאוד.

אופיר אקוניס: יש שם פעילות מדהימה.

אופיר אקוניס: אגיד לך מה היתרון של הממלכה - הביורוקרטיה שם יותר קטנה.

נועז בר ניר: יש להם שם אזור אקס-טריטוריאלי - - -

חמד עמאר: מה אנחנו עושים בנידון?

אופיר אקוניס: אז אולי נרכז את השאלות, אחר כך נשמע התייחסות של המשתתפים בדיון והמנכ"ל יענה בסוף.

נועז בר ניר: יותר מ-50% מתקציבי השיווק שלנו בחו"ל, שהם מעל 200 מיליון שקלים, כורכים בתוכם את הפריפריה.

נועז בר ניר: הפריפריה מקבלת יותר מ-50% מהסכומים האלה.

נועז בר ניר: המשרד, בכל הפעילויות שלו, משלב את הפריפריה, בין אם זה ירידי תיירות, סיורי עיתונאים ומחליטנים.

נועז בר ניר: יש נציגים של הרבה עמותות תיירות שמגיעים אתנו לירידים וכנסים בחו"ל ומשווקים, עומדים בקשר עם הסוכנים באותן מדינות.

נועז בר ניר: הפריפריה משולבת בכל סיורי העיתונאים והמחליטנים.

נועז בר ניר: חלק מהפעילות שלנו בשיווק ישראל היא שאנחנו מביאים לכאן עיתונאים ומחליטנים, שמושכים אחריהם את התיירים.

נועז בר ניר: הם מבקרים בפריפריה, לנים שם ומכירים את היתרונות.

נועז בר ניר: היו השנה שני כנסים ייעודים בפריפריה, אחד היה Go Galil בטבריה, שחשף את הסוכנים רק לנושא הגליל.

נועז בר ניר: מאות סוכנים הסתובבו בכל רחבי הגליל, ממערב ועד מזרח, הכירו את הגליל ונהנו מאוד.

נועז בר ניר: חזרו כשגרירי רצון טוב, ואני בטוח שהם ישווקו את הגליל ויכניסו אותו ליותר ימים לתיירים שיגיעו לארץ.

נועז בר ניר: היה כנס דומה בחודש שעבר בים המלה, שגם הוא נחל הצלחה גדולה.

נועז בר ניר: תיירות פנים - 80% מהתקציב שאנחנו מוציאים לשיווק תיירות פנים הולך לכיוון הפריפריה: בטלוויזיה, באינטרנט, סיורי מחליטנים וכדומה.

נועז בר ניר: יש כאן דוגמאות לפרסומים שאנחנו שותפים בהם עם אותן עמותות, אם זה במגזר הדרוזי והצ'רקסי, אם זה בדוגמה לשיווק של המיצג בבית שאן – לילות שאן.

נועז בר ניר: אנחנו עובדים גם בסיוע במענקים מנהליים ייעודיים לגליל ולנגב.

נועז בר ניר: אנחנו מפרסמים נהלי סיוע על הקמת יחידות אירוח בקרב המגזר הבדואי בצפון, בקרב המגזר הדרוזי והצ'רקסי בגליל, יחידות אירוח על-ידי תושבי היישובים הכפריים בנגב - יצאנו לתוכנית תלת-שנתית בנושא הזה – הקמת עסקים קטנים בתיירות לתושבי היישובים הכפריים בנגב, וגם לתוכנית הזאת הייתה היענות.

נועז בר ניר: נושא נוסף שאנחנו עובדים עליו הרבה הוא כפרי התיירות, זה בשיתוף עם משרד החקלאות ומשרד הנגב והגליל.

נועז בר ניר: יש פיתוח של כפרי תיירות שאנחנו עוזרים.

נועז בר ניר: זה בעיקר כפרים שיש בהם הרבה צימרים, כדי שלתיירים יהיה יותר מה לעשות, שיקבלו אופי וגוון יותר תיירותי.

נועז בר ניר: המשרד השקיע בזה לא מעט כספים.

עמי צדיק: במה?

עמי צדיק: בשבילים?

נועז בר ניר: בשבילים, שילוט, נראות, מערך הכניסה.

נועז בר ניר: יש כמה כפרים מאוד יפים, שהקטלי

נועז בר ניר: זאטור הראשון היה קיום של צימרים בהם.

אופיר אקוניס: תמיד קל לקטר.

אופיר אקוניס: אבל היום נוסעים בכבישי הארץ, הם בהתפתחות אדירה.

אופיר אקוניס: גם בצפון וגם בדרום רואים דברים שנעשים.

אופיר אקוניס: גם בתחום התיירות נעשים דברים.

אופיר אקוניס: המדינה נראית טוב.

אופיר אקוניס: צריך לעשות ולבקר את מה שצריך, אבל טוב להיות פה.

נועז בר ניר: המשרד גם מוביל תוכנית לאומית רב-שנתית לקידום ענף רכיבת האופניים.

נועז בר ניר: זו תוכנית של 4,900 קילומטר, ש-80% בפריפריה.

נועז בר ניר: אנחנו שואפים להביא תיירות פנים ותיירות חוץ לשבילים האלה, כי יש לנו יתרון יחסי אדיר, כמדינה קטנה עם נופים מגוונים.

נועז בר ניר: לתיירות אופניים זה גן עדן.

נועז בר ניר: התוכנית מתפרשת על פני חמש שנים ויש לה שותפים רבים.

נועז בר ניר: היא התחילה כבר בשנה שעברה ואנחנו מקווים שלקראת 2012-2013 יהיה מוצר טוב, שאפשר יהיה לשווק אותו וייתן תנופה אדירה לפריפריה.

נועז בר ניר: אסכם בתוכניות שלנו ל-2010.

נועז בר ניר: דברים מיוחדים - אחד הדברים שאנחנו עובדים עליהם חזק זה שיווק הצימרים לתיירות נכנסת.

נועז בר ניר: הצימרים סובלים מתפוסה נמוכה; בסופי שבוע יש תפוסה יפה, באמצע השבוע תפוסה נמוכה.

נועז בר ניר: אנחנו רוצים למשוך את התיירים, בעיקר את התיירים הבודדים שמגיעים, להגיע לצימרים.

נועז בר ניר: אנחנו עובדים על פרויקט של דירוג IBB – Israel bed and breakfast.

נועז בר ניר: מדרגים את הצימרים, עובדים על כך שזה יופיע באתר אינטרנט, שהם יהיו זמינים גם לסוכני נסיעות בחו"ל וגם ל-FIT, שייכנסו כחלק רוטיני ממסלול התיירים הללו.

נועז בר ניר: אנחנו מדברים על הגדלה משמעותית של תקציבי השיווק, שאנחנו מגדילים אותם ב-70%, וכפי שאמרתי, 80% מזה ילך לפריפריה.

נועז בר ניר: אני מקווה שזה יביא לתפוסה יותר טובה בפריפריה, בצימרים ובמלונות.

נועז בר ניר: באילת הממשלה מבצעת תוכנית תשתיות בתחום התיירות, כאחת התשובות לעקבה.

נועז בר ניר: אנחנו ממצבים את אילת אחרת מעקבה.

נועז בר ניר: זה מוצר אחר, לא ניכנס אליו.

אופיר אקוניס: למה?

אופיר אקוניס: תיכנס לזה, זה חשוב.

אופיר אקוניס: איך אתה אומר לתייר באסטוניה או בברית המועצות, שרוצה לבוא לתיירות חורף, לבוא לאילת ולא לעקבה?

אופיר אקוניס: איך אומרים את זה בארצות הברית, באירופה ובארצות סקנדינביה?

אופיר אקוניס: אני לא יודע מה המצב בארצות סקנדינביה, אנחנו לא בידידות גדולה בשנים האחרונות, האם הם עוד באים?

אופיר אקוניס: אני יודע שמברית המועצות לשעבר יש עלייה גדולה בתיירות, בעיקר מאז ביטול הוויזות.

אופיר אקוניס: איך אתה אומר להם: בואו אליי, טוב יותר אצלי.

אופיר אקוניס: לא תגיד להם שלא יבואו לעקבה, שלא ניכנס לסכסוך עם מדינה חשובה.

נועז בר ניר: לאילת יש יתרונות, כחלק ממדינה מערבית.

נועז בר ניר: המיצוב של אילת הוא אחר, של עיר פסטיבלים, עיר כנסים.

נועז בר ניר: זה הכיוון ששואפים אליו, למצב את אילת כעיר שעובדת יותר על איכות ופחות על כמות ומתחרה בנישה שיש לה בה יתרון יחסי.

נועז בר ניר: מדינת ישראל, עם כל היתרונות שלה, היא מדינה שעוד מעט חברה ב-OECD, עם תוצר לנפש מאוד גבוה, עם משכורות גבוהות, חוקי עבודה.

נועז בר ניר: לא הולכים להתחרות עם מדינות על סוגיית המחיר אלא על האיכות ומיצוב המוצר.

נועז בר ניר: לא נוכל להתחרות לא עם סיני ולא עם עקבה בנישה הכספית, ולכן התפקיד שלנו הוא למצב את אילת נכון.

עמי צדיק: לאן הולך התקציב לתשתיות?

נועז בר ניר: יש מספר לא קטן של פרויקטים: הארכת הטיילת, הסדרת מקומות נוספים באילת.

נועז בר ניר: אלה פרויקטים קטנים, לא פרויקט גדול כמו הזזת נמל התעופה.

אופיר אקוניס: האם אתם קשורים לנושא השער הדרומי, שכולל את העתקת השדה ולגרום לו שדה מודרני?

אופיר אקוניס: אתם חלק מהדבר או שאלה תשתיות נקודתיות לשיפור מראה הטיילת, שהוא היום מראה קשה מאוד, עם הבסטות החוקיות או הבלתי חוקיות?

אופיר אקוניס: לדעתי, הרוב בלתי חוקיות.

נועז בר ניר: תוכנית השער הדרומי היא תוכנית נפרדת, שאנחנו שותפים לה.

נועז בר ניר: זה טרום התוכנית הזאת.

נועז בר ניר: אלה השקעות מיידיות שנדרשות לאילת.

נועז בר ניר: נושא הבסטות, אני מקווה שייפתר.

נועז בר ניר: כרגע הן נשארות בגלל החלטה של בית משפט, ואני מקווה שמהר מאוד יימצא הפתרון להזיז אותן והחרפה הזאת תוסר.

נועז בר ניר: מאוד קשה למצב עיר כמו אילת כעיר כנסים וקונגרסים כשהדבר הזה קיים שם.

נועז בר ניר: אני מודה לראש העיר ולעירייה שנרתמו למאמץ הזה.

נועז בר ניר: מרגישים שינוי, וגם בגישת הממשלה יש שינוי ותוכנית גדולה יצאה לדרך בנושא התשתיות.

נועז בר ניר: אני רוצה לציין שאנחנו מנסים להרים במרץ 2011 פסטיבל סרטים בין-לאומי באילת, במתכונת של פסטיבל קאן.

נועז בר ניר: אני מאוד מקווה שהוא ייצא לדרך.

נועז בר ניר: יש כאן תהליך גדול מאוד של איגום כספים ממספר משרדי ממשלה, במטרה להשקיע באילת ולהביא אותה למיצוב שאנחנו רוצים שיהיה לה.

נועז בר ניר: מה שעוד אנחנו מתכננים זה לתת בשנת 2010 סיוע למאה עסקים קטנים נוספים בפריפריה, כדי לעודד יזמות פרטית ולהגדיל את האטרקציות ומקומות הלינה באזור.

נועז בר ניר: סיימתי.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך, המנכ"ל.

אופיר אקוניס: נתחיל בדיון לפי סדר הדוברים.

אופיר אקוניס: ראשון – חבר הכנסת חמד עמאר.

אופיר אקוניס: בבקשה.

חמד עמאר: אני רוצה לברך אותך, אדוני היושב ראש, על קיום הדיון החשוב הזה.

חמד עמאר: אני רוצה לברך את משרד התיירות.

חמד עמאר: לא מזמן הייתי בסיור גם עם שר התיירות במגזר הדרוזי, ואני מכיר את ההשקעה של משרד התיירות במגזר הדרוזי, בחדרי האירוח.

חמד עמאר: משרד התיירות משקיע המון במגזר הדרוזי, גם במענקים, נותן מענק של 25%, אם אני לא טועה, לצימרים.

חמד עמאר: רואים התפתחות של תיירות פנים בתוך היישובים.

חמד עמאר: אנחנו מכירים את המצב של היישובים הדרוזים, שרחוקים מהמרכז, רחוקים ממרכזי תעשייה, תעסוקה ומסחר והם יכולים להסתמך על תיירות כי היישובים הדרוזים הם אטרקציה גם לתייר המקומי שיכול לבלות שם.

חמד עמאר: הייתי מבקש ממשרד התיירות להשקיע באתרי תיירות במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: גם תייר מקומי שרוצה להגיע לבית ג'אן, ששם יש 122 חדרים, שיהיה מקום לבלות בתוך בית ג'אן.

חמד עמאר: להשקיע במסעדות, גם מקומות לטייל ולשלב כמה יישובים יחד.

חמד עמאר: כמו שהצעתי לשר התיירות, משולש בית ג'אן, חורפיש ופקיעין, אלה שלושה יישובים קרובים עם נוף מדהים.

חמד עמאר: אם נשקיע בשלושת היישובים האלה ונשלב אותם יחד - - -

אופיר אקוניס: אין מסעדות?

אופיר אקוניס: אדם שלן בבית ג'אן לא אוכל בבית ג'אן?

חמד עמאר: בכל בית ג'אן יש מסעדה אחת.

חמד עמאר: אני מתכוון שתייר שמגיע למשולש הזה, של בית ג'אן, חורפיש ופקיעין, שיוכל לבלות שם סופשבוע.

חמד עמאר: הנקודה השניה, פרסום של הפריפריה.

חמד עמאר: כל חדרי האירוח, גם בצפון וגם בדרום, הם רק לסופי שבוע וחגים ובשאר השבוע אנשים לא מגיעים.

חמד עמאר: אם לא יהיה פרסום לתיירים, שנעשה להם מסלולים, שהתייר יהיה בירושלים וגם ירצה להגיע לחיפה וגם לצפון הרחוק, זה שילוב של הסברה ופרסום של משרד התיירות.

חמד עמאר: בקשר לעכו, אני חושב שהיא עיר מדהימה, אני מבלה שם הרבה.

חמד עמאר: כמעט בכל סופשבוע אני לוקח את הילדים להסתובב בשוק בעכו.

חמד עמאר: אני אוהב את המקום הזה.

חמד עמאר: אם משרד התיירות ישקיע במקום הזה אנחנו יכולים להביא תיירים אפילו מחוץ לארץ בשביל להגיע לעכו ושילונו שם.

חמד עמאר: אמרת לבנות שם עוד בתי מלון – אני עושה ישיבות בבית המלון שם, אף פעם לא מצאתי אותו מלא.

חמד עמאר: אף פעם לא מצאתי שיש תנועה ותזוזה.

חמד עמאר: צריך להשקיע שאנשים יישארו בעכו, וגם ילכו לנהרייה, בית ג'אן ופקיעין.

חמד עמאר: זו ההשקעה שלנו בפריפריה.

חמד עמאר: בקשר לאילת, אני חושב שבדיון עכשיו אנחנו חייבים לחשוב איך מתמודדים עם ההשקעה האדירה בעקבה.

חמד עמאר: הייתי בעקבה וראיתי את ההשקעה האדירה.

חמד עמאר: מבחינת עלות – הרבה יותר זול בעקבה, ואנחנו לא יכולים להתחרות עם זה ואני גם לא מבקש שנתחרה בנושא הזה.

חמד עמאר: אני רוצה שאנחנו, מדינת ישראל, נדע איך להשקיע ולשמור על התייר.

חמד עמאר: אתמול קיבלתי נתון ש-200,000 תיירים הגיעו מברית המועצות אחרי ביטול הוויזות.

חמד עמאר: צריך להשתדל שהתייר מרוסיה יגיע לאילת ולא לעקבה בגלל המחיר היותר נמוך בעקבה.

חמד עמאר: שיהיה לו משהו באילת שיגרום לו לחשוב ששם משתלם לו להיות יותר מאשר ללכת לעקבה ולשלם פחות.

חמד עמאר: זו השקעה של משרד התיירות, חשיבה לעתיד.

חמד עמאר: צריכה להיות לנו תוכנית.

חמד עמאר: אתה עצמך נתת לנו נתון שרבע מחדרי הלינה שלנו נמצאים באילת.

חמד עמאר: יש לנו הרבה עובדים שם וצריך לשמור עליהם.

חמד עמאר: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: שאול גולדשטיין, ראש מועצת גוש עציון.

אופיר אקוניס: אולי תנצל את ההזדמנות לספר לנו איך אנחנו יכולים לבלות בגוש עציון באיזה סופשבוע נחמד או באיזה צימר טוב.

חמד עמאר: הוא לא יכול להציע אוכל יותר טוב מהדרוזים.

שאול גולדשטיין: בזה אני מסכים אתך.

שאול גולדשטיין: איפה לבלות?

שאול גולדשטיין: תוכל לפתוח "ידיעות" או "מעריב", אנחנו מופיעים בכל העיתונות.

שאול גולדשטיין: אני רוצה קודם כול לתת מחמאות למשרד התיירות.

שאול גולדשטיין: לדעתי הוא עושה חשובה מאוד בשנה-שנתיים האחרונות, שונה וחשובה.

שאול גולדשטיין: יישר כוח.

שאול גולדשטיין: משרד התיירות משתף אתנו פעולה בצורה יפה.

אופיר אקוניס: כמה חדרי אירוח יש אצלכם?

שאול גולדשטיין: הבעיה העיקרית שלי היא שבמצגת לא הוזכרה במילה אחת יהודה ושומרון.

שאול גולדשטיין: אנחנו לא חיים בחלל, אנחנו קשורים למדינת ישראל ויש אצלנו הרבה מאוד מטיילים.

שאול גולדשטיין: אתן קצת נתונים.

שאול גולדשטיין: בתיירות אני לא מבקש נדבות, לא מחפש שייתנו לי מענקים במקומות שלא צריך.

שאול גולדשטיין: אנחנו מחפשים את היתרון היחסי שלנו על מנת להביא תיירים.

שאול גולדשטיין: השנה אנחנו הולכים לסגור עם כחצי מיליון מבקרים בגוש עציון בלבד.

שאול גולדשטיין: אנחנו מועצה אחת מתוך 23.

שאול גולדשטיין: זה נפח משמעותי מנפח התיירות בישראל.

אופיר אקוניס: רובם ישראלים?

שאול גולדשטיין: רובם ישראלים, אבל מספר החוצניקים עולה.

שאול גולדשטיין: יש לנו אתרים שבהם המספר של החוצניקים מדהים, למשל בהרודיון אנחנו כבר עוברים את ה-50%.

אופיר אקוניס: הספא של הורדוס.

שאול גולדשטיין: היתרון היחסי של הרבה מקומות ביהודה ושומרון – ואני חושב שגם מדינת ישראל צריכה להחזיק במותג הזה - זה ההיסטוריה.

שאול גולדשטיין: נכון שאילת היא אזור נופש נהדר, הם מתחרים במיאמי ביץ' או בעקבה, אבל אני חושב שהיתרון הגדול של מדינת ישראל זה עיר הקודש, ההיסטוריה שלה.

אופיר אקוניס: אני חושב שלאילת יש עוד הרבה להגיע למיאמי ביץ'.

שאול גולדשטיין: אולי זה הסטייל שצריך לשאוף אליו.

שאול גולדשטיין: אבל היתרון היחסי של מדינת ישראל זה ההיסטוריה שלה, ה-Holly Land.

שאול גולדשטיין: זה מוכר בכל תרבויות המערב ובחלק מתרבויות המזרח.

שאול גולדשטיין: לדעתי, היתרון היחסי הזה עוד לא מנוצל, אפילו לא חלקו, ואפשר להעצים אותו.

שאול גולדשטיין: בואו נדבר עכשיו על איך אנחנו מעצימים אותו ומה הבעיות.

שאול גולדשטיין: אחד הדברים שזיהינו, יחד עם משרד התיירות, שירושלים פקוקה.

שאול גולדשטיין: ראש העיר, ניר ברקת, החליט שהוא רוצה לעבור מקצת פחות משלושה מיליון תיירים בשנה למשהו כמו עשרה מיליון בתוכנית עשור.

שאול גולדשטיין: ירושלים די פקוקה, אם הולכים לאחד האתרים בירושלים צריך לחכות זמן רב, ועוטף ירושלים הופך להיות באפר של ירושלים.

שאול גולדשטיין: אם התייר מגיע להרודיון לסיור של שעתיים, אותו זמן כביכול הוא מחכה בתור לכנסיית מריה מגדלנה או משהו אחר, ואז הוא יכול להמשיך לאן שהוא תכנן להגיע.

שאול גולדשטיין: ביהודה ושומרון יש הרבה מאוד אתרים חשובים, שעוד לא מפותחים:

שאול גולדשטיין: אם זה ההרודיון, שהוא לדעתי גולת הכותרת, אם זו אמת הביאר, שביל המים, שהוא פרויקט תת-קרקעי מדהים - הוא משבעת פלאי העולם התחתון או העולם הקדמון אני חושב - אמת סוסיא, בקעת הירדן, צפון ים המלח, אפילו בית לחם.

שאול גולדשטיין: התיירות שמגיעה אלינו היא גם יהודית וגם נוצרית, כולל אנשים שמגיעים לבית לחם וממשיכים אלינו.

אופיר אקוניס: אתה מזהה לינות בבית לחם?

שאול גולדשטיין: הרבה, בטח.

שאול גולדשטיין: יש הרבה יותר לינות, ואנחנו מרגישים - - -

נועז בר ניר: יש שם כמעט 100% תפוסה, גם יריחו בתפוסה מלאה היום.

נועז בר ניר: ביקרו ברשות הפלסטינית 1.3 מיליון.

אופיר אקוניס: הם לא באו בנפרד, הם נספרים דרך נתב"ג או מעברי הגבול.

אופיר אקוניס: זאת אומרת, התיירות הנכנסת לישראל, חציה מסייר בשטחים של הרשות הפלסטינית, ואני גם שומע שלנה שם.

אופיר אקוניס: אבל אצלך אין מלון, שאול, בניגוד לאריאל ששם יש מלון.

שאול גולדשטיין: תיכף אענה על זה, כי זה מאוד חשוב לי.

שאול גולדשטיין: בנקודה של הפלסטינים, לדעתי אנחנו צריכים לשאוף ל-win-win, לראות איך אנחנו משתפים פעולה ומביאים את התיירים גם אליהם.

שאול גולדשטיין: צריך לזכור שחלק מהתיירות הצליינית שמגיעה לרשות הפלסטינית היא תיירות ענייה, שצריכה מקומות זולים גם של אכסון וגם של אוכל.

שאול גולדשטיין: הם רבים על הדולר, כל דולר פחות – הם יבואו לאותו מקום.

שאול גולדשטיין: צריך לחשוב על הדבר הזה, ואנחנו בהחלט חושבים עליו.

שאול גולדשטיין: מתוך 13 בתי ספר שדה שהוצגו כאן, שלושה הם ביהודה ושומרון.

שאול גולדשטיין: כלומר רבע מבתי ספר השדה האם אצלנו.

שאול גולדשטיין: בית ספר השדה בכפר עציון הוא העמוס ביותר בארץ.

נועז בר ניר: זה מאלה שלא הוצגו כאן.

נועז בר ניר: לא ספרנו את יהודה ושומרון כפריפריה.

נועז בר ניר: זה כאן ליד הבית, קרוב, זה לא פריפריה.

שאול גולדשטיין: עכו זה פריפריה וסוסיא זה לא פריפריה.

נועז בר ניר: הרודיון, שלושה קילומטר מפה, זה פריפריה?

שאול גולדשטיין: אז בואו נגדיר פריפריה.

שאול גולדשטיין: לפריפריה יש לדעתי כמה מרכיבים.

שאול גולדשטיין: מרכיב אחד זה למדוד קו אווירי, מרכיב שני זה כמה זמן לוקח להגיע, מרכיב שלישי הוא אזור התפתחות.

שאול גולדשטיין: כדי להגיע אלינו צריך לעבור מחסומים.

שאול גולדשטיין: הרבה יותר קשה להביא אנשים מעבר לקו הירוק.

שאול גולדשטיין: אני חושב שהמכשולים שיש לנו, אני חושב בשיא הצניעות, הם הרבה יותר גדולים מאשר יש בעכו, בטבריה או בבית שאן.

שאול גולדשטיין: גם סוסיא לא נמצאת שלושה קילומטרים מירושלים, וצריך לדבר עליה.

שאול גולדשטיין: צפון ים המלח זה בדיוק כמו דרום ים המלח, ויש להם שם אתרים מדהימים.

שאול גולדשטיין: קסר אל יהוד בבקעת הירדן – אני יכול לתת לך רשימה שלמה של אתרים, שגם בהגדרה שלך של מה זו פריפריה - - -

נועז בר ניר: אני לא מתווכח.

נועז בר ניר: הם לא מופיעים בנתונים, לא התייחסנו בכלל ליהודה ושומרון.

שאול גולדשטיין: זה הערתי על זה בתחילת דבריי.

שאול גולדשטיין: אנחנו פונים לשלושה סוגים של תיירות: תיירות היסטורית, טבע ונוף - אנחנו יושבים בפיסת טבע מאוד מיוחדת - ותיירות פרויקטים, אם זו חקלאות אורגנית – 50% מהחקלאות האורגנית היא ביהודה ושומרון - יקבים, מפעל פטריות, מחלבות תיירותיות וכן הלאה.

שאול גולדשטיין: אנחנו עובדים קשה מאוד עם כל המשרדים.

שאול גולדשטיין: איפה הבעיה שלנו?

שאול גולדשטיין: לפני שנתיים שינו את אזורי העדיפות לאומית, שכחו את יהודה ושומרון.

שאול גולדשטיין: כל השנים היינו בפנים, לפני שנתיים שכחו אותנו.

שאול גולדשטיין: אחרי שהערנו את תשומת לב מקבלי ההחלטות וביקשנו שיחזירו אותנו, אמרו: אלוף הפיקוד ידון בזה ויחזיר לכם.

שאול גולדשטיין: מאז אנחנו פונים, כבר שנתיים לא קיבלנו עדיפות לאומית.

שאול גולדשטיין: שאלת על חדרי אירוח.

שאול גולדשטיין: יש לנו הרשאה ממינהל מקרקעי ישראל לתכנון אזור נופש ובתי מלון בגוש עציון, 700 דונם באזור שהוא אחד המדהימים ביותר במדינת ישראל.

שאול גולדשטיין: אתמול, מי שהיה בא אלינו, היה רואה מעזה, אשקלון, אשדוד, תל אביב וקיסריה כמו על כף היד, אפשר לספור את הבניינים, אפשר לספור את הסירות בים.

שאול גולדשטיין: אתמול ראינו גם את רבת עמון, על המגדלים שלה והשכונות.

שאול גולדשטיין: קיבלנו הרשאה לתכנון 700 דונם, הגיעו יזמים מהשורה הבין-לאומית הראשונה ופתאום הסתבר, להפתעתנו, שלא תוקן אזור עדיפות לאומית.

שאול גולדשטיין: הכול נעצר ואנחנו מבקשים מיושב ראש הוועדה לעזור לנו לטפל בזה.

שאול גולדשטיין: יש לנו מקומות לינה עמוסים עד אפס מקום חודשים קדימה.

שאול גולדשטיין: בתי ספר השדה שלנו מלאים עד אפס מקום חודשים קדימה.

שאול גולדשטיין: יש לנו בהחלט מקום להקים צימרים, יש לנו כמה תוכניות להקמת צימרים בתב"אות מאושרות.

שאול גולדשטיין: צריכים עזרה של המדינה.

שאול גולדשטיין: אני לא מבקש נדבות, זה מקום שצריך ויכול להביא תיירים ולהגדיל את ההכנסה של ישראל.

שאול גולדשטיין: לשם אנחנו הולכים, ואנחנו חושבים שזה חשוב, גם בהיבט של עוטף ירושלים ובהיבט של עצם התיירות לישראל.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: שמוליק ריפמן, יו"ר הרשות לפיתוח הנגב, בבקשה.

שמואל ריפמן: אני מברך על הדיון.

שמואל ריפמן: אני מברך את המנכ"ל, נועז, ואת הצוות.

שמואל ריפמן: אתייחס לכמה נקודות מרכזיות הקשורות לפיתוח התיירות בנגב ואתחיל דווקא מהמבנה הארגוני שנראה לי נכון ומיוחד.

שמואל ריפמן: נמצאת אתנו מיכל עוזיהו, שמרכזת את פורום תיירות נגב.

שמואל ריפמן: יושבים שם כל נציגי הרשויות בפורום, שהוא בתוך הרשות לפיתוח הנגב.

שמואל ריפמן: בסופו של דבר צריך ליצור מבנה ארגוני ארצי, כי המדינה לא יכולה לשלם לעמותות.

שמואל ריפמן: אני חושב שהדוגמה הזו היא דוגמה טובה.

שמואל ריפמן: העיסוק שלנו בתיירות בפריפריה נולד ממקום אחד מרכזי, וזה פיתוח מקומות פרנסה.

שמואל ריפמן: במצפה עסקנו בתעשייה 30 שנה – לא הלך; עסקנו במחצבים – הלך, אבל לא מספיק טוב.

שמואל ריפמן: מצפה רמון, כעוגן תיירותי, מה שאני קורא "בירת תיירות המדבר", מפתחת ומייצרת מקומות תעסוקה לאנשים, ובסוף זה הסיפור.

אופיר אקוניס: זה נכון.

אופיר אקוניס: לא בכדי שאלתי על המלונות הצפויים במצפה רמון.

שמואל ריפמן: בהתלבטות איך מוצאים מקומות תעסוקה, תיירות זה חלק נכבד וצריך כל הזמן לפמפם בעניין הזה.

שמואל ריפמן: שאלת על החדרים במצפה.

שמואל ריפמן: 120 חדרים במצפה מספקים 250 מקומות עבודה.

אופיר אקוניס: וכמה יהיו בקרוב?

שמואל ריפמן: נגיע ל-200, אבל סדר גודל של היום.

שמואל ריפמן: אם אני לוקח את 2,300 חדרי אירוח בנגב – הנגב אצלי זה קו רוחב 90 פחות או יותר, קצת אחרי בית קמה, דרומה עד בואכה אילת – הם מספקים 6,000 מקומות עבודה, בעיקר במקומות שנועז התייחס אליהם.

שמואל ריפמן: גם בערבה, במשבר החקלאות, המעבר לתיירות הוא מעבר נכון וזה קורה בחלק גדול מהמקומות.

שמואל ריפמן: אני חושב שהנושא המרכזי בנגב זה פיתוח מקומות לינה.

שמואל ריפמן: אנחנו לא תמיד אנחנו יודעים איך לעשות את זה, כי בסוף יש היצע וביקוש וצריך למצוא את היזמים שירצו לבוא ולהקים.

שמואל ריפמן: אני שמח שעד היום יש מענק נגב של עוד 10% מעבר ל-24%.

שמואל ריפמן: זה נראה לי נכון וצריך לשמור על זה.

שמואל ריפמן: הייתי מצפה ממשרד התיירות לשים דגש על שיווק וקמפיינים בארץ ובחו"ל.

שמואל ריפמן: מייצרים את התשתית, ואם במקביל לא תיעשה פעולה שיווקית נרחבת על תיירות נכנסת – אני מדבר על תיירות נכנסת, כי תיירות מקומית זה לא הסיפור.

שמואל ריפמן: בסופו של דבר בוחנים אותנו לפי כמה תיירים מגיעים מחו"ל לנגב או לגליל, ולכן אני מצפה שייעשה קצת יותר.

שמואל ריפמן: הנושא הבא הוא פיתוח התשתיות.

שמואל ריפמן: בשנים האחרונות, כולל בתקופה הזאת, המשרד שם דגש על פיתוח תשתיות תיירותיות.

שמואל ריפמן: המושג הזה חשוב, נכון וצריך להמשיך בו.

אופיר אקוניס: הדגש הוא על תיירות מדברית.

שמואל ריפמן: כן.

שמואל ריפמן: אצלנו זה דגש על תיירות מדברית, ונועז הזכיר את נושא האופניים, שהוא מוצר שתפס חזק מאוד בנגב בשנים האחרונות והוא רק הולך ומתפתח, הכול כמובן בסיוע - - -

אופיר אקוניס: אתה מדבר על תיירות פנים בעיקר, ישראלים שבאים בשבת, מעמיסים את האופניים ובאים.

אופיר אקוניס: הכסף הגדול בסופו של דבר בא מהתיירות הנכנסת, אז מה קורה בנגב מבחינת לינות, ביקורים שלהם באזורי המדבר?

אופיר אקוניס: האם זה קורה?

אופיר אקוניס: נדמה לי שהתיירות הנכנסת היא יותר מירושלים וצפונה.

אופיר אקוניס: גם שאול דיבר על זה, אולי הם נעצרים בבית לחם.

שמואל ריפמן: לא הכול אני מכיר.

שמואל ריפמן: דיברתי על תשתיות תיירותיות.

שמואל ריפמן: נושא שני, פיתוח לינה והסעדה.

שמואל ריפמן: זו אחת הבעיות הקשות בנגב, לעומת מקומות אחרים בארץ.

שמואל ריפמן: יש לחזק את זה.

שמואל ריפמן: התייחסתי לנושא של חיזוק השיווק ומיתוג הנגב כתיירות מדברית.

שמואל ריפמן: הנושא הנוסף, שקשור למרות שהוא מתייחס יותר לתיירות פנים, זה סיוע וחיזוק נושא הפסטיבלים.

שמואל ריפמן: המשרד עושה את זה, אחרים עושים את זה, בסוף החיבור בין אזור ובין אירועים מיוחדים מושך קהל לאותם אזורים.

שמואל ריפמן: צריך להמשיך ולחזק את הנקודה הזאת.

שמואל ריפמן: דרך אגב, אני מניח שאין ויכוח שירושלים היא המקום הראשון שבו צריך להשקיע.

שמואל ריפמן: אני מקווה שהנתזים הגדולים יגלשו לכיוון גוש עציון.

אופיר אקוניס: לכול.

אופיר אקוניס: מכיוון שישראל כל כך קטנה, כולם מרוויחים.

אופיר אקוניס: שאול גם דיבר קודם על win-win מול הפלסטינים.

אופיר אקוניס: אני חושב שההערה שלו נכונה, כי ככל שהמצב שהכלכלי שלהם ישתפר רמת ההתנגדות והטרור ירדו.

אופיר אקוניס: זה ברור כשמש, תראה מה קורה במדינות המפרץ.

אופיר אקוניס: שם לא עוסקים בטרור, עוסקים בכלכלה חזקה.

אופיר אקוניס: זו עובדה.

אופיר אקוניס: גם ירושלים זה הכול, ההשלכה היא על כל הארץ.

אופיר אקוניס: הארץ היא קטנה, אפשר להגיע מירושלים לצפון, דרך כביש 6, בשלוש שעות לכל היותר.

חמד עמאר: ביום ראשון בלילה הגעתי בשעה ורבע מירושלים לשפרעם, דרך כביש 6, במהירות המותרת.

שמואל ריפמן: אני רוצה להתייחס למה ששאלת ולסיים.

שמואל ריפמן: בסופו של דבר, הסיכוי לייצר ולפתח מבוסס על התיירות הנכנסת.

שמואל ריפמן: אין לי את המספרים המדויקים, אבל אנחנו, אלה שעוסקים בתיירות בנגב, בתחושה שיש עלייה משנה לשנה במספר התיירים, בעיקר מאירופה, שמחפשים תיירות מדבר.

שמואל ריפמן: תיירות המדבר זה מוצר אותו אנחנו מפתחים, הוא איכותי.

אופיר אקוניס: אתה יכול להשתמש בזה בזמנים שערים אחרים סובלות ממזג אוויר פחות נוח.

אופיר אקוניס: בחודשי החורף אתה יכול לקיים את הדבר.

שמואל ריפמן: לכן צריך לשים דגש על תיירות נכנסת.

שמואל ריפמן: אני רוצה להוסיף משפט לגבי פיתוח תיירות במגזר הבדואי – יש מקום לפתח שם תיירות מיוחדת: אתנית, אותנטית.

שמואל ריפמן: יש כל מיני רעיונות, לא תמיד זה מצליח, אבל זה חלק מיצירת מקורות פרנסה.

אופיר אקוניס: זו תיירות יום.

אופיר אקוניס: אצל הבדואים אין חדרי אירוח, למיטב ידיעתי.

קריאה: בצפון יש, בדרום פחות.

שמואל ריפמן: אילת הולכת להיות במשבר, ואני מניח שנועז מכיר את זה.

שמואל ריפמן: אני מציע לא לעבור על זה כאמירה, אלא בראשות שר התיירות להקים צוות שיסתכל על ההיבטים הקשורים לפיתוח המסיבי בעקבה מצד אחד, ולאורך חופי סיני מצד שני.

שמואל ריפמן: מפה אני בא לחיבור בין אילת למדבר.

שמואל ריפמן: דיוויד לואי, כשהחליט להקים את המלון במצפה, השיקול המרכזי שלו היה שיהיה עורף מדברי לתיירות הנכנסת לאילת.

שמואל ריפמן: לכן, יש מוצר נוסף לאותם תיירים שמגיעים.

אופיר אקוניס: אנחנו מקדמים בברכה את סגן שר החוץ, שגם יזם את היום החשוב הזה.

אופיר אקוניס: אנחנו מקיימים פה דיון בקידום התיירות בפריפריה.

אופיר אקוניס: אנחנו מוצאים דברים טובים בסך הכול, אבל יש גם נקודות שמנכ"ל משרד התיירות יתבקש להתייחס אליהן, כדי לשפר עוד את המצב הטוב שגילינו.

אופיר אקוניס: בבקשה.

שמואל ריפמן: החיבור בין אילת לבין המדבר חשוב מאוד, כי הוא יכול לייצר ימים נוספים לאותם תיירים שבאים לאילת ומחפשים גם את הנגב.

שמואל ריפמן: כשאני מדבר על הנגב זה בעיקר עד אזור מצפה רמון.

שמואל ריפמן: תודה על היוזמה וברכות.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך, שמוליק.

אופיר אקוניס: גדעון אריאל מארגן קבוצות של תיירים אוונגליסטים שמתיירים פה.

אופיר אקוניס: אני חושב שזה אחד ממקורות הפרנסה המשמעותיים, שיכולים עוד להעמיק ולהתעצם, כי הם אוהבים את ארצנו ואת מדינתנו.

אופיר אקוניס: גדעון, אם תוכל לתת סקירה קצרה על המצב ומה אנחנו יכולים לסייע בשיפור.

גדעון אריאל: תודה רבה.

גדעון אריאל: כפי שראיתי מהמספרים שקיבלתי ממשרד התיירות, מלשכת המנכ"ל, הנוצרים – ולאו דווקא האוונגליסטים - מהווים כשני שליש של התיירות הנכנסת.

גדעון אריאל: זה נחמד שיש לנו פי שניים תיירים לא יהודים מאשר יהודים שמגיעים למדינה היהודית.

גדעון אריאל: אבל היהודים הם 3% מאוכלוסיית העולם, אז אנחנו צריכים להגדיל את התיירות הנכנסת פי עשרה כדי שזה יהיה, פחות או יותר, היחס.

גדעון אריאל: כמובן, אשמח שגם התיירות הנכנסת היהודית תגדל.

גדעון אריאל: אני חושב שחלק מהדרכים שהוזכרו פה נכונות גם לתיירות פנים וגם לתיירות נכנסת, גם לתיירות יהודית וגם תיירות לא יהודית.

גדעון אריאל: מה שחסר לי פה, זה מה שאני זוכר לפני הרבה שנים, שהיה מהלך של "הסבר פניך לתייר".

גדעון אריאל: הגיע הזמן, במיוחד בשנים האלה, ל"הסבר פניך לתייר הנוצרי".

גדעון אריאל: יש היום 30 עד 70 מיליון, ואף יותר מזה, נוצרים שהם פרו-ישראלים.

גדעון אריאל: זה דבר שאנחנו צריכים לקדם גם בחו"ל, אבל גם בארץ הנושא הזה הוא רק בחיתוליו.

גדעון אריאל: קודם כול, רוב האנשים בכלל לא חושבים על זה, אבל מיעוט לא קטן של ישראלים חוששים מנוצרים אוהדי ישראל.

גדעון אריאל: זה דבר שאנחנו צריכים לקדם.

אופיר אקוניס: כלומר, הפוטנציאל הוא עצום.

אופיר אקוניס: מה אחוז המימוש לעומת הפוטנציאל עד רגע זה?

גדעון אריאל: אם אמרנו שמספר התיירים הנכנסים הם בסביבות השלושה מיליון, ושני שליש מזה זה שני מיליון, זאת אומרת שהפוטנציאל הוא פי עשרה לפחות.

גדעון אריאל: האנשים בחדר הזה, שמתעסקים בתיירות, בוודאי מכירים את הנוצרים, כיוון ששני שליש מהאנשים שבאים מחו"ל הם נוצרים, אבל צריך לקדם את הנושא הזה, גם לטווח היותר ארוך – לאו דווקא מבחינת משרד התיירות – נושא של "הסבר פניך לתייר", ובכלל לאוהד ישראל הנוצרי.

גדעון אריאל: אני רוצה להזכיר דבר שראיתי בשבוע האחרון.

גדעון אריאל: הייתי בכנס, שהמנכ"ל היה בו ודיבר, כנס של מחליטנים לנוצרים בארץ שמתעסקים בזה.

גדעון אריאל: השיקו שם נושא שיווקי: come to the Holly Land now.

גדעון אריאל: זה דבר חשוב מאוד, אבל אני סומך על המשווקים של משרד התיירות.

גדעון אריאל: מבחינת מקבלי הפנים של התיירים הנוצרים, אנחנו צריכים לשקול את הדבר הזה.

עמי צדיק: כמה צליינים מגיעים לארץ?

גדעון אריאל: יש מאמר מרתק של פדרה שפירו שמדבר על זה שהקו המפריד בין תיירות לצליינות לא ברור.

גדעון אריאל: זה דבר שרצוי לדבר עליו בפורום אחר.

גדעון אריאל: לסיום, ראיתי שיש עמותות תיירות לצפון ולדרום.

גדעון אריאל: אני חושב שהגיע הזמן לשקול הקמת עמותת תיירות נוצרית, להתמקד בנושא הזה, לתת שירות לכל העמותות בכל הארץ כדי שאנשים שמתעסקים יוכלו להיעזר.

גדעון אריאל: מצד אחד, יותר קל להתעסק בדבר שקרוב אליי: אני מכיר את היהודים, אני מכיר את הישראלים.

גדעון אריאל: אבל הנושא הגדול הבא זה התיירות הנוצרית, וצריך לקדם אותה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אבקש ממנכ"ל התיירות להתייחס לכל ההיבט הזה.

אופיר אקוניס: סגן שר החוץ, אבקש ממך, כיוזם הנושא המאוד חשוב הזה של קידום הפריפריה, להתייחס.

אופיר אקוניס: אני מברך אותך על היום הזה, הוא יום חשוב ביותר.

סגן שר החוץ דני איילון: תודה רבה.

סגן שר החוץ דני איילון: קודם כול, אני רוצה להודות ליושב ראש, חבר הכנסת אקוניס, שהוא ידיד אישי שלי ואני גם רואה אותו כאחד המחוקקים הגדולים כאן.

סגן שר החוץ דני איילון: מנהיג בישראל, נבחר ציבור שעושה עבודה נפלאה.

סגן שר החוץ דני איילון: אני רואה את העבודה הכלכלית שאתה עושה.

אופיר אקוניס: אני מודה לך.

סגן שר החוץ דני איילון: וגם לא מתבייש להיות ציוני.

סגן שר החוץ דני איילון: הנושא של חיזוק הציונות וחיזוק הפריפריה, זה הא בהא תליא והיינו הך.

סגן שר החוץ דני איילון: לא אתייחס לנושאים הכלכליים והמקצועיים, כי אני לא כל כך מבין בזה, אבל ברמת המדיניות אני רוצה להדגיש דבר אחד.

סגן שר החוץ דני איילון: אני בא עכשיו עם קצת טראומה מוועדות אחרות, כולל ועדת הפנים, שמנסים לצקת - - -

אופיר אקוניס: חבר הכנסת לשעבר, פיני בדש, הזכיר דקה לפני שנכנסת שגם הוא בא מאותו דיון סוער.

אופיר אקוניס: אולי החמצנו משהו.

אופיר אקוניס: אנחנו פה בדיון מרתק וחשוב ונמשיך בו, כי אני לא בטוח שמסגרת הזמן שהקצינו היא מספיקה.

אופיר אקוניס: הוא חשוב לכלכלה הישראלית, אני אומר לך, חברת הכנסת זועבי, לכל תושבי המדינה: ליהודים, לערבים, לדרוזים, לנוצרים, לבדואים, לכולם.

אופיר אקוניס: כולם מרווחים מהתיירות.

חנין זועבי: אני מסכימה.

אופיר אקוניס: זו הסכמה נדירה בינינו.

סגן שר החוץ דני איילון: צריך לקחת דברים בפרופורציה.

סגן שר החוץ דני איילון: כבר למדתי שבבית הזה, בוועדות, אומרים דברים יותר בשביל שישמעו מאשר מה שבאמת מתכוונים.

סגן שר החוץ דני איילון: חיזוק הנגב והגליל, ואני לא מתבייש להגיד: ייהוד הנגב והגליל, לא בא לפגוע באף אחד.

סגן שר החוץ דני איילון: זה דבר חיובי ולא דבר שלילי.

סגן שר החוץ דני איילון: הוא בא לבנות וליצור ולא להרוס, בוודאי לא את מרקם החיים ובוודאי זה לא אזרח ישראלי נגד אזרח אחר.

סגן שר החוץ דני איילון: אני באמת מברך את היושב ראש על הדיון הענייני והמקצועי, ואני מקווה שאני לא חורג יותר מדי לנושאים שנויים במחלוקת או פוליטיים, אבל היום המאבק על הקרקע, לצערי, לא הסתיים.

סגן שר החוץ דני איילון: זכותנו על הקרקע, להיות כאן בזכות, לא בחסד של אף אחד, לא התנצלות של אף אחד.

סגן שר החוץ דני איילון: זה מקומנו.

סגן שר החוץ דני איילון: עדיין יש גורמים, גם מחוץ למדינה אבל גם בתוך המדינה, שלא מקבלים את זה.

סגן שר החוץ דני איילון: הנושא של חיזוק הפריפריה, של ייהוד הנגב והגליל, הוא דבר ראשון במעלה כדי שלא נאבד אותו.

סגן שר החוץ דני איילון: יש גורמים, גם חיצוניים, שמנסים לנשל משם יישובים יהודים וקרקעות ליהודים בנגב.

סגן שר החוץ דני איילון: לכן היום הזה הוא יום שקודם כול בא, מבחינה לאומית, לחזק את אחינו בגליל ובנגב.

סגן שר החוץ דני איילון: מבחינה אסטרטגית הוא בא להעלות למודעות, כדי שיבינו שפיזור האוכלוסייה נחוץ.

סגן שר החוץ דני איילון: אני לא חושב שבריא לנו שרוב רובה של אוכלוסיית מדינת ישראל חי בין גדרה לחדרה.

סגן שר החוץ דני איילון: יש לפזר.

סגן שר החוץ דני איילון: גם עתודות הקרקע שלנו נמצאות בנגב ובגליל, בפריפריה.

סגן שר החוץ דני איילון: כל הדברים הגבוהים, הטובים והמדיניות לא תיושם אם לא יפעלו בדברים הכי פרקטיים, ואחד הדברים הכי פרקטיים זה ליצור שם תנאי חיים.

סגן שר החוץ דני איילון: תיירות תיצור את הדבר הכי חשוב, שזה מקומות עבודה.

סגן שר החוץ דני איילון: בסך הכול, גם בנגב וגם בגליל יש מקומות אדירים, שחשובים לכל הדתות, שחשובים מבחינה היסטורית, מבחינה ארכיאולוגית, שלא לדבר גם על תיירות פנאי.

סגן שר החוץ דני איילון: אם זה צימרים בגליל או מגרשי גולף בנגב, שרוצים להקים, אלה דברים שהם משאב.

אופיר אקוניס: דיברו גם על תיירות מדברית.

אופיר אקוניס: הגליל לא יכול להתחרות בתיירות מדברית, וטוב שכך.

אופיר אקוניס: זה מוצר משלים.

סגן שר החוץ דני איילון: זה טוב שיש לנו את המגוון הזה, גם נגב וגם גליל.

סגן שר החוץ דני איילון: הרזרבות האסטרטגיות האמיתיות של מדינת ישראל ועם ישראל לא נמצאות היום בתל אביב, אלא נמצאות בנגב ובגליל.

סגן שר החוץ דני איילון: על כן יותר יהודים בנגב ובגליל יעזרו לכולם, גם לתושבים הערבים של הנגב והגליל.

סגן שר החוץ דני איילון: לכן אני מאוד מברך את כל הנמצאים כאן.

סגן שר החוץ דני איילון: אני מקווה שיהיה המשך ומעקב, אדוני היושב ראש - - -

אופיר אקוניס: יהיה, אנחנו עושים.

סגן שר החוץ דני איילון: - - כדי שכל הגופים הממשלתיים והלא ממשלתיים, וכמובן הגופים העסקיים, החברות הפרטיות, העסקים יצטרפו למאמץ אחד גדול.

סגן שר החוץ דני איילון: יש לנו ארץ שאפשר להתברך בה, וראוי לא רק להתברך בה אלא לברך גם אנשים אחרים, כולל נוצרים, מוסלמים ותיירים שיבואו ויראו וייהנו.

סגן שר החוץ דני איילון: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך, סגן שר החוץ.

אופיר אקוניס: אתה ממשיך לוועדות, אז אנחנו מודים לך על הדברים וגם על כך שיזמת את היום הזה.

אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים בדיון.

אופיר אקוניס: שי דותן, בבקשה.

שי דותן: שלום לכולם.

שי דותן: אני רוצה להציג בקצרה את הפעילות של משרד החקלאות ופיתוח הכפר בתחום של התיירות, ולהגיד מה פתאום אנחנו עוסקים בתיירות.

אופיר אקוניס: Agriculture tourism – ראיתי את זה פעם.

אופיר אקוניס: בתחילת העשור הייתי באיטליה, זה היה בירח הדבש שלי.

אופיר אקוניס: שם ראיתי את Agriculture tourism והבנתי שיש גם כמה אנשים בעולם שהמירו את הפעילות החקלאית החשובה שלהם לפעילות תיירותית.

אופיר אקוניס: ראיתי שזה קורה גם בגליל ואולי גם בנגב המערבי.

שי דותן: בהחלט.

שי דותן: אנחנו לומדים מהעולם, אנחנו לומדים גם מאיטליה, שהיא המקור לדברים האלה.

שי דותן: גם שם התיירות החקלאית נמצאת במשרד החקלאות.

שי דותן: אנחנו עוסקים בתיירות בחלק של פיתוח הכפר, כחלק מהחשיבות שאנחנו רואים בקיום הכפר.

שי דותן: דיברו כאן על חשיבות הקרקע, אז אנחנו אומרים שאם חקלאות כאן מולדת כאן.

שי דותן: החקלאות בכפר – כפר זה גם קיבוץ, מושב, כפרי מיעוטים – החלק של החקלאות בפרנסת התושבים הולך ויורד.

שי דותן: צריך יוזמות אחרות בכפר כדי שהאנשים יישארו בכפר וימצאו שם תעסוקה.

שי דותן: רוב הכפרים נמצאים בפריפריה.

שי דותן: אחת היוזמות הקטנות החשובות היא התיירות, ולכן אנחנו חוברים למשרד התיירות בהרבה מאוד פרויקטים.

שי דותן: המנכ"ל ציין את כפרי התיירות, אנחנו חוברים אתם עכשיו למסע פרסומי לתיירות הכפרית כי אנחנו רואים בזה חשיבות.

שי דותן: אנחנו פועלים גם בדברים נוספים, שמשרד התיירות לא פועל בהם.

שי דותן: הדגש שלנו הוא על הכפר והם רואים יותר את נושא האכסון.

שי דותן: אנחנו לא עוסקים בכלל בנושא של אכסון.

אופיר אקוניס: מבחינה טכנית, איך הופך אדם שהיה לו מטע אבוקדו למקום תיירותי?

אופיר אקוניס: זה דרכך או דרך משרד התיירות?

אופיר אקוניס: קרה לי דבר כזה בכפר ליהמן בגליל המערבי, שביקרתי בו לפני חצי שנה.

אופיר אקוניס: שם היה מטע בננות שהפך לצימר, לא רע בכלל.

שי דותן: יש החלטות שמאפשרות בנייה של צימרים בתוך הנחלה.

אופיר אקוניס: זה אצלך, במשרד החקלאות?

שי דותן: לא, זה במשרד התיירות.

שי דותן: ההחלטות הן תכנוניות.

אופיר אקוניס: הוא פוסק לעבוד בחקלאות - - -

שי דותן: לא בהכרח.

אופיר אקוניס: הוא ממשיך במקביל?

שי דותן: להרבה מאוד בעלי צימרים יש ענף חקלאי.

שי דותן: למשל בערבה, להרבה בעלי משקים חקלאיים יש צימרים.

שי דותן: אם הפלפל יותר חלש אז עיקר ההכנסה תהיה מהצימרים או להיפך.

שי דותן: כלומר, זה בסיס כלכלי נוסף, ובזה אנחנו רואים את החשיבות.

אופיר אקוניס: זאת אומרת שיש שיתוף פעולה בין המשרדים בעניין הזה.

אופיר אקוניס: אני מאוד מודה לך.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת חנין זועבי, בבקשה.

חנין זועבי: סליחה שלא הצלחתי להגיע, כי היה דיון בוועדת הפנים.

חנין זועבי: אני עוקבת אחרי נושא התיירות בגלל שאני מהעיר נצרת.

אופיר אקוניס: יושב לידך סגן ראש עיריית נצרת עלית.

אופיר אקוניס: אני מקווה שאתם בשכנות טובה.

חנין זועבי: היינו יחד גם בדיון הקודם בוועדת הפנים.

חנין זועבי: השתתפתי בדיון של ועדת הכלכלה ביוני, שבה הייתה מצגת של שר התיירות.

חנין זועבי: התוכנית התמקדה בשש ערים, ואתם פה מדברים על התיירות הנוצרית, והעיר נצרת לא הייתה בין הערים שהיו במוקד תוכנית התיירות.

חנין זועבי: הוזכרו שם צפת, אזור ים המלח, טבריה, ירושלים, אילת ועכו, שש ערים בסך הכול.

חנין זועבי: לתדהמתי - למרות שאחת מהמטרות של משרד התיירות הייתה התיירות הנוצרית, ונצרת היא אחת מהערים הכי מרכזיות לנוצרים - לא הוזכרה העיר נצרת בתוכנית.

חנין זועבי: יש עוד בעיה.

חנין זועבי: התיירים הנוצרים, כאשר הם באים לנצרת, הם באים לשעות ספורות.

חנין זועבי: הם לא לנים בעיר נצרת, הם לנים בטבריה או בחיפה, במיוחד בטבריה, וזה בגלל שאין מספיק חדרים בנצרת.

חנין זועבי: בנצרת יש 1,500 חדרים, והייתה ועדה שהמליצה על הקמת עוד 1,000 חדרים.

חנין זועבי: כשעברתי על הסקירה של משרד התיירות, לא הייתה תוכנית לפיתוח התיירות בנצרת, תוכנית שהתיירים לא רק יבואו לשעות ספורות וילונו בטבריה אלא ילונו בנצרת.

חנין זועבי: נצרת נעלמה מהמפה של משרד התיירות.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

חמד עמאר: אין לנו נתון על התפוסה בנצרת.

חנין זועבי: 90%-95%.

אופיר אקוניס: אבקש ממנכ"ל משרד התיירות להתייחס להערה שלך.

נועז בר ניר: התפוסה עכשיו מעולה.

נועז בר ניר: המון תיירים לא מצליחים לשם להגיע בגלל התפוסה המלאה.

אופיר אקוניס: כמה בתי מלון יש שם?

חנין זועבי: שמונה.

אופיר אקוניס: אחד בנצרת עלית והשאר בנצרת.

אופיר אקוניס: אני חושב שגם נצרת, גם נצרת עלית וכל היישובים מסביב ייהנו אם יהיו יותר בתי מלון.

עדי ברקו: אני חושב שכל האזור ייהנה.

עדי ברקו: לפי מה שאני מכיר, אני יודע שמדובר על סדר גודל של כ-1,200 חדרים בנצרת עלית ונצרת, כאשר סדר גודל של כ-800,000 תיירים מגיעים לאזור נצרת רבתי.

עדי ברקו: אני חושב שהשקעה בתיירות תגרום לכל האזור לפרוח.

עדי ברקו: יש גם תעשיות ייחודיות, כמו השוקולד.

עדי ברקו: בטוח שיש אנשים שהיו ב"הרשי" בארצות הברית ויודעים שיש שטראוס, "צה דה" לשעבר והיום "עלית" אצלנו.

עדי ברקו: אין לי ספק שאם נפתח את כל האזור ונראה איך נותנים את המענקים לסטרט, כי הבעיה היא תמיד להניע את הדברים, אני חושב שכל האזור יוכל ליהנות.

עדי ברקו: אין לי ספק שמכל המזרח התיכון יבואו לבקר בנצרת עלית ובנצרת וייהנו מהאזור.

חנין זועבי: במסמך של מחלקת המחקר כתוב:

חנין זועבי: דוגמאות לתחזוקה לקויה אנו יכולים למצוא בטיילת בטבריה או בעיר העתיקה בעכו ובנצרת.

אופיר אקוניס: דיברנו על כך ונשמע את ההתייחסות.

אופיר אקוניס: הזכרנו את כל המקומות האלה לפני שנכנסתם.

עמי צדיק: לפי סקרים שעשה משרד התיירות כדי לקרב תיירי חוץ, העלו את הנושא של שביעות הרצון ממצב מרכזי הערים בעכו ובטבריה.

עמי צדיק: זה הדבר הראשון שהיה ממנו חוסר שביעות רצון.

עדי ברקו: אדוני היושב ראש, עוד משפט ברשותך.

עדי ברקו: בנצרת עלית יש 33,500 דונם, 70% מהשטח של נצרת עלית זה שטחים ירוקים.

עדי ברקו: זה אומר שאם נשכיל לשלב את השטחים הירוקים, את פוטנציאל תיירות הגליל שיש בנצרת עם נצרת, זה פוטנציאל אדיר שנוכל לממש אותו.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

אופיר אקוניס: פרופסור גופן, בבקשה.

משה גופן: אני תושב כרמיאל, מוצא פרנסתי את פרנסתי מזה 45 שנה בעמק החולה ובכינרת.

משה גופן: פריפריה לכל דבר.

משה גופן: עשיתי את כל הדרך מכרמיאל הנה כדי להניח על שולחנכם שתי בעיות תיירותיות של הפריפריה הצפונית.

משה גופן: אחת היא דוגמה טובה, אפילו דוגמה יותר מדי טובה, והשניה היא דוגמה לא טובה.

משה גופן: אתחיל מהחדשות הרעות.

משה גופן: אני תושב כרמיאל מזה 45 שנה.

משה גופן: בכרמיאל אין אפילו אובייקט תיירותי אחד לרפואה.

משה גופן: יש פסטיבל מחולות שלושה ימים בשנה ודוגמית של בית מלון, עם 25 חדרים.

משה גופן: עיר יפה כמו כרמיאל בלי שום אובייקט תיירותי, אני רואה בזה מחדל: של ועדת הכלכלה, של משרד התיירות, והעיקר - של הרשות המוניציפלית, שהיא ללא שינוי כבר 20 שנה, אבל התקדמות לא הייתה.

משה גופן: עכשיו אעבור לחדשות הטובות.

משה גופן: החדשות הטובות הן עמק החולה.

משה גופן: דיברנו על פיזור אוכלוסין.

משה גופן: את החולה ייבשו כדי לפזר אוכלוסין.

משה גופן: אחרי שייבשו את החולה תושביהם של כ-22 יישובים חקלאים מוצאים את פרנסתם בחקלאות מאז סוף שנות ה-50' ועד עצם היום הזה ועוד בעתיד, הכול מובטח ומסודר.

משה גופן: להוציא 8% מהשטח הזה, שהידרדר והפך לאובייקט תיירותי, אובייקט תיירותי שייסדו אותו החקלאים – האובייקט התיירות הזה הוא עגור.

משה גופן: עם ישראל בא לטייל בחולה כדי לראות עגורים.

משה גופן: מי שהביא את העגורים לעמק החולה אלו הם החקלאים, שהתחילו לגדל שם בוטנים.

משה גופן: יש היום תשתית מצוינת.

משה גופן: בשנים הראשונות היו 80,000 מבקרים, היום זה כבר מתקרב ל-400,000.

משה גופן: יש בעיה קשה מאוד, והיא לא בעיה מקצועית.

משה גופן: יש ועדות, יש אנשים מקצוענים שיודעים איך לנהל את הממשק הזה ואיך לפתח אותו – הקרן הקיימת, תושבי האזור, הרשויות של הטבע והחקלאות - חסר רק דבר אחד: הכסף איך לממן את הממשק הזה.

משה גופן: לא באתי הנה כדי לבקש ולו גם אגורה אחת משום רשות ממשלתית.

משה גופן: יש באפשרותנו לדאוג למימון עצמי, אבל יש בעיות מנהליות איך לממש את זה.

אופיר אקוניס: בבעיות מנהליות אתה מתכוון לחסמים ביורוקרטיים.

אופיר אקוניס: דיברת על ועדת הכלכלה, מאז שאני פה, בחצי השנה האחרונה, אנחנו יכולים לקרוא לעצמנו ועדת הכלכלה והוועדה להסרת חסמים ביורוקרטיים.

אופיר אקוניס: הצלחנו בהרבה מאוד תחומים: בסלולאר, בגז, בחשמל, בתחבורה.

אופיר אקוניס: אתה רוצה להוסיף את התחום שלך – אנחנו מוכנים.

אופיר אקוניס: תאתגר אותנו.

משה גופן: תחום קטן מאוד.

משה גופן: יש לנו קרוב ל-400,000 מבקרים שבאים לראות את העגורים בעמק החולה, במשך כארבעה חודשים.

משה גופן: יש לנו בעיה קשה מאוד איך לממן את הממשק של הפרויקט הזה, והעסק הזה יתפוצץ.

משה גופן: איכשהו נגמור את העונה הזו, בשנה הבאה צפוי משבר טוטלי.

משה גופן: ניתן לפתור את זה בצורה פשוטה ביותר; כל מבקר יקנה כרטיס כניסה תמורת עשרה שקלים, והעסק פטור לחלוטין.

משה גופן: יש בעיות מנהליות איך לממש את הרעיון הזה.

משה גופן: את האני מאמין שלי קיבצתי לשני עמודים, אשמח להגיש את זה לוועדה.

אופיר אקוניס: תגיש את זה לוועדה וגם למנכ"ל משרד התיירות.

משה גופן: אני מבקש את עזרתכם בבעיה המנהלית הזאת.

אופיר אקוניס: מאה אחוז, תקבל.

אופיר אקוניס: המנכ"ל גם יתייחס לנקודה החשובה שהעלית.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: עפרה גזית, מנהלת פרסום ושיווק מועצה אזורית תמר, אזור ים המלח.

אופיר אקוניס: גם שם יש מקום לשיפור, כשנכנסים למלון אין מה לצאת ממנו.

אופיר אקוניס: אם אני יוצא מהמלון אין לי מה לעשות.

עפרה גזית: בנאות הכיכר ועין תמר היית?

אופיר אקוניס: הזכרת מסעדה בבית ג'אן.

אופיר אקוניס: אני רוצה לצאת לאכול ארוחת ערב, אין דבר כזה.

אופיר אקוניס: אני מחויב לאכול במלון.

אופיר אקוניס: אני רוצה לשבת לחוץ ים המלח ולאכול במסעדה.

עפרה גזית: צהרים טובים, גם אני מברכת על הדיון הפורה והמפרה.

עפרה גזית: כל מה שנאמר נכון.

עפרה גזית: ביקשתי את רשות הדיבור כדי למקד את כל הנוכחים ואת היושב ראש.

עפרה גזית: אנחנו מתייחסים לים המלח כאל מרכז הארץ.

עפרה גזית: מה שיקרין עלינו, ועבודה שאנחנו עושים עבורנו תפזר לכל האזורים היפים של ארצנו היפה והקטנטונת.

עפרה גזית: זה אזור שממוקם שעתיים מכל נקודה אחרת: שעתיים מטבריה, שעתיים מאילת, שעתיים מתל אביב.

עפרה גזית: בנאות הכיכר ובעין תמר היית?

אופיר אקוניס: לא, הייתי במלון ולא יצאתי משם.

עפרה גזית: גם שם יש צימרים.

עפרה גזית: מצאנו מקום שלא היית.

אופיר אקוניס: מה הבעיות הספציפיות של האזור, שאפשר לקדם?

עפרה גזית: קודם כול, רציתי לברך.

עפרה גזית: למדתי עכשיו על תוכנית ה-IBB.

עפרה גזית: זו תוכנית שמאוד תסייע לנו.

עפרה גזית: יש לנו היום כ-60 חדרי אירוח כפרי, כי כמועצה אנחנו מטפלים גם בתיירות כפרית וגם בתיירות מלונאית.

עפרה גזית: זו תוכנית טובה, בהתחלה אולי יהיה הליך שיהיה גם קצת קשה לתיירנים עצמם, אבל בסופו של דבר זה יהיה תהליך טוב ונכון.

עפרה גזית: לגבי אופניים, יש לנו שני אירועי ספורט של אופניים, שהם גם בין-לאומיים.

עפרה גזית: אנחנו מדברים על תרבות אופניים.

עפרה גזית: אנחנו מקדמים את נושא התיירות גם בכל מיני צורות לא קונבנציונליות.

עפרה גזית: מבית היוצר של משרד התיירות ויחד אתם אנחנו מובילים עכשיו שני אירועים גדולים, שימצבו את מדינת ישראל.

עפרה גזית: אם נגיע ליעד, אז מיליון וחצי התיירים הנוספים שזה יביא ישליכו על כולם.

עפרה גזית: אני מדברת על כך שים המלח נמצא בתחרות על שבעה פלאי תבל לטבע.

עפרה גזית: ההכרזה תהיה ביולי 2011.

עפרה גזית: אני קוראת לכל אחד מכם, וכל אחד שיפיץ את זה, להיכנס ולהצביע באתר.

עפרה גזית: כתובת האתר היא: .

עפרה גזית: אם ים המלח יזכה, מדינת ישראל תזכה בעוד כמיליון וחצי תיירים נכנסים למדינתנו.

עפרה גזית: דבר שני, האופרה נבוקו, שבוודאי שמעתם שהולכת להיות במצדה ביוני 2010.

עפרה גזית: זה לזרוק את הקטע של התיירות הפריפריאלית לאומנות, כיצירת תרבות נוספת במדינתנו.

עפרה גזית: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

אופיר אקוניס: אבינועם בן יצחק, מנכ"ל החברה להגנת הטבע.

אבינועם בן יצחק: אני רוצה לברך את כלל המברכים והמבורכים.

אבינועם בן יצחק: דמיינו את המפה של ישראל ותראו לנגד עיניכם גשר.

אבינועם בן יצחק: אנחנו רואים את ישראל כגשר בין יבשות, גשר שבו הלכו הצבאות הגדולים: ממצרים כדי להגיע לאירופה, מאירופה כדי להגיע לאפריקה.

אבינועם בן יצחק: הגשר הזה יש לו ארבעה אזורי אקלים סביבו: האקלים הים תיכוני, האקלים אפריקני עם ההשפעות של הסהרה, הגליל, הנגב.

אבינועם בן יצחק: כל המקומות שהוזכרו הם מאפיינים של הגשר שנמתח בין היבשות.

אבינועם בן יצחק: כתוצאה מהגשר הזה יש מגוון אדיר ביוטופים, סוגי קרקעות, סוגי צומח וסוגי בעלי חיים שנמצאים בארץ.

אבינועם בן יצחק: מעל כל זאת, כמיליארד ציפורים עוברות בנדידה מאזור אירופה לאזור אפריקה וחזרה מדי שנה.

אבינועם בן יצחק: המקום יכול להוות אטרקציה אדירה לתיירות של צפרות מחד, בצד דברים רבים נוספים אחרים.

אבינועם בן יצחק: החברה להגנת הטבע סימנה ורשתה את ישראל ברשת שבילי הליכה, וזה מה שקורה לתיירות של טרקים.

אבינועם בן יצחק: לאחרונה סיימנו לסמן את שביל הנצרות, שהוא מסלולו של ישו מנצרת לכפר נחום, לטבחה.

אבינועם בן יצחק: בימים אלה אנחנו עובדים על שביל סובב כינרת, שבין השאר גם פותח את הגדרות שהוקמו על-ידי המלונות ועל-ידי כל מיני יזמים פרטיים, שמנעו את האפשרות של אנשים ללכת סביב הכינרת.

אבינועם בן יצחק: כל הדברים האלה מהווים מוקדי אטרקציה מאוד חזקים לתיירות.

אופיר אקוניס: השביל שיורד מנצרת לכפר נחום, כמה זמן זה לוקח ברגל?

אבינועם בן יצחק: זה שלושה ימים.

אבינועם בן יצחק: לעומת זאת, אם אנחנו רוצים לקחת רק מקטע אחד, ממצוק הארבל לכפר נחום, זה דבר מדהים ביופיו, זה מסלול של מספר שעות.

אבינועם בן יצחק: הצליינים הולכים בפסיעותיו של ישוע הנוצרי, זה דבר מדהים.

אבינועם בן יצחק: באותה מידה אפשר לחבר את הדרך בא הלך ישוע לירושלים בשבילי הליכה, להכניס את ממד ההליכה.

אבינועם בן יצחק: בתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע משנים את שמם ל"אירוח בירוק", כיוון שהם נמצאים במקומות הטובים ביותר לאנשים שרוצים תיירות אקולוגית, שרוצים להיחשף לטבע במלוא עוצמתו הן בנגב, הן בערבה והן בגליל.

אבינועם בן יצחק: בתי הספר שלנו פזורים.

אבינועם בן יצחק: יש לנו פגישה עם שר התיירות בינואר.

אבינועם בן יצחק: אנחנו מתכוונים שם להעלות את הפרויקטים שאנחנו רוצים לפתח: מפות טרקים באנגלית ושדרוג בתי ספר שדה של החברה.

אבינועם בן יצחק: דבר אחרון, הערך הגדול של קופנהגן הוא במודעות העולמית לנושא האקולוגי.

אבינועם בן יצחק: אנחנו יושבים בחדר ישיבות של הכנסת ומשטר האקלים כאן מיותר לחלוטין.

אבינועם בן יצחק: אפשר לעצור את המזגן, לבצע צרכנות - - -

אופיר אקוניס: המזגן הוא הוראה אישית שלי, אני מודה.

אבינועם בן יצחק: ברשותך, אני רוצה שסמנכ"ל הכספים שלנו יאמר כמה מילים.

אופיר אקוניס: בקצרה.

משה פקמן: דיברת על חסמים שקיימים, ופנינו קדימה מתוך רצון לממש את התוכניות שהוצגו כאן.

משה פקמן: אנחנו, כחברה להגנת הטבע, מזהים שלוש נקודות בעייתיות מבחינתנו.

משה פקמן: אחת, נקודה שלא הוארה כאן, יש פלח תיירות פנים מאוד נכבד במדינת ישראל, שזה הטיילות החינוכית.

משה פקמן: זה קהל שבוי, וזה קהל שעם השנים, לצערנו, נקלע לסיטואציה שנכפתה עליו בעקבות החלטות של משרד הפנים או ועדת החינוך, שהגבילה את תשלומי ההורים ובכך יצרה מצב שהטיילות החינוכית הזאת, הטיולים השנתיים שמתקיימים ברחבי הארץ, ירדו ממספר רב של ימים למספר מצומצם של ימים.

משה פקמן: כך הגענו למצב שילדים שגרים בדרום לא יגיעו לעולם לצפון וילדים שגרים בצפון לא יגיעו לעולם לדרום, כי בטיול של יום-יומיים אי-אפשר לעשות את זה.

משה פקמן: אם משרד התיירות ישלב ידיים עם משרד החינוך, מתוך כוונה להניע את המהלך הזה חזרה, ואותם טיולים שנתיים שהכרנו של שלושה ימים יחזרו, זה יאפשר לחברה להגנת הטבע להניע מאות אלפי ילדים מהפריפריה הדרומית לפריפריה הצפונית ומהפריפריה הצפונית לפריפריה הדרומית.

משה פקמן: זה פה, זה תחת הידיים שלנו.

משה פקמן: לא צריך להביא תיירים מחו"ל, אנחנו יכולים לעשות את זה וזה זמין.

משה פקמן: דבר נוסף, וזו בעיה של החברה להגנת הטבע או של כל עמותה אחרת שעוסקת בתחום התיירות, זה חוק עידוד השקעות הון, שלא מאפשר לעמותות לגשת אליו.

משה פקמן: צריך ליצור מסלול שיאפשר לחברה להגנת הטבע או לכל עמותה אחרת ליהנות מאותם מענקי עידוד השקעות הון.

משה פקמן: אני מזכיר לכולנו שעמותות כמו החברה להגנת הטבע משתמשות בכסף הזה כמנוף, כאפשרות להגיע לתורמים ולהגיד להם: קיבלנו תמיכה ממשלה, קיבלנו עידוד ממשלתי.

משה פקמן: אנחנו צריכים להביא עם הכסף הזה כספים נוספים מתורמים שתומכים בפעילות האידיאולוגית-חינוכית שלנו, וכך יכולים להרחיב את אפשרויות הפיתוח.

משה פקמן: דבר שלישי, אני לא אומר שבוועדות התכנון צריך לקצר הליכים או לעגל פינות, צריך לזרז את התהליכים ולתת עדיפות לאותם תהליכים של שינויי תב"א שקשורים לפיתוח אתרי תיירות בפריפריה.

משה פקמן: לא לקצר, לא לעגל פינות - לזרז, לתת עדיפות.

משה פקמן: אלה שלושה דברים עיקריים שאנחנו צריכים אותם כדי לקדם את הפעילות.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: הרצל ברזילי, חבר מועצת עיריית אשקלון והממונה על התיירות, בבקשה.

אופיר אקוניס: אני רק מבקש שזה יהיה בקיצור נמרץ, כי אנחנו באמת חורגים לישיבה הבאה.

הרצל ברזילי: צהרים טובים.

הרצל ברזילי: אני מברך על הדיון, אבל מופתע מאוד שאשקלון לא מופיעה במצגת של משרד התיירות.

הרצל ברזילי: זה הפתיע אותי כי לא מזמן היינו בכנס ערים תאומות בצרפת עם ראש התיירות, ובמשרד התיירות בצרפת - - -

אופיר אקוניס: מי העיר התאומה שלכם?

הרצל ברזילי: אקס-און פרובנס.

הרצל ברזילי: ישבנו בפריז בכנס עם כל ראשי הרשויות, ואני יכול להגיד לך ששם אשקלון דווקא כן הופיעה על המפה.

הרצל ברזילי: אני גם רוצה לברך ולחזק את החברה להגנת הטבע.

הרצל ברזילי: יש לנו את הגן הלאומי הגדול והמקסים באשקלון, שאני חושב שכולם צריכים לבוא ולבקר בו.

הרצל ברזילי: לגבי החינוך – כל הזמן אני חושב שאותנו, כילדים, תמיד לקחו לצפון אבל לאשקלון, עם הסיפור של שמשון ודלילה והגן הלאומי המפואר, וזה שזו עיר ארכיאולוגית, אבל הילדים לא מגיעים.

הרצל ברזילי: יש באשקלון הרבה דברים, יש 13 קילומטר של חוף ים מדהים, מזג אוויר מצוין.

הרצל ברזילי: בצרפת דיברתי על שיווק של חבילות נופש.

הרצל ברזילי: לא ראיתי חבילות נופש לכיוון ישראל שמכניסים בהן את אשקלון, את כל האזור בכלל.

הרצל ברזילי: באשקלון יש 1,100 חדרים בבתי המלון.

הרצל ברזילי: אם מביאים חבילות נופש של אנשים שמגיעים לאשקלון ויוצאים מאשקלון, זה מוזיל את המחירים לאנשים מחו"ל שמגיעים לארץ.

הרצל ברזילי: באשקלון יש 40% עולים, שפה שניה היא רוסית.

הרצל ברזילי: דיברו פה על העניין של העלייה בתיירות מרוסיה, והרבה מהם הולכים לים המלח.

הרצל ברזילי: אני עצמי שיווקתי בעיר התאומה, ורק הגעתי לארץ – אחרי יומיים – כבר קיבלתי מכתב עם הזמנה ל-25 חדרים, וזו התחלה, זה ניצוץ קטן.

הרצל ברזילי: אני בטוח שאנחנו הולכים להגדיל את זה.

הרצל ברזילי: אני חושב שמשרד התיירות צריך לתת כוח לעיר אשקלון, במיוחד אחרי שנת 2009 שהייתה שנה לא קלה.

הרצל ברזילי: העיר הזאת היא עיר שיש בה מרינה יפהפייה, יש בה ספורט ימי, יש את חמי יואב שקרובים מאוד אלינו.

הרצל ברזילי: אפשר לעזור ולהגיע למחירים טובים.

הרצל ברזילי: השנה אנחנו גם הולכים לצאת במכרז של כפר הגולף.

הרצל ברזילי: כפר הגולף באשקלון הולך להיות על שפת הים, במקום הכי יפה.

הרצל ברזילי: לדעתי, זה יהיה אחד הכפרים הכי יפים במזרח התיכון.

הרצל ברזילי: הוא יהיה בצפון העיר, על קו הים.

אופיר אקוניס: אז אתם נושקים להתיישבות של מפוני גוש קטיף.

הרצל ברזילי: הם קצת למעלה וכפר הגולף הוא ממש על שפת הים.

הרצל ברזילי: מה שאנחנו מבקשים בעיקר זה עזרה בשיווק ובפרסום.

הרצל ברזילי: אני חושב שצריך למקד את העיר אשקלון, זו עיר מרכזית, במיקום מעולה, אפשר להגיע לכל מקום והמחירים זולים.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: את רצית להשלים?

אופיר אקוניס: אבל משפט אחד, כי אנחנו בסוף הישיבה.

איריס ליבוביץ: המשפט הכי חשוב: התעלמות מוחלטת מהעיר אשקלון, למרות היותה עיר יפהפייה, עם פוטנציאל עצום ועם פיתוח שראש הרשות עושה ללא לאות.

איריס ליבוביץ: התעלמות מוחלטת קיימת היום, לאור המצב הביטחוני.

איריס ליבוביץ: אנחנו לא משויכים לרשות לפיתוח הנגב והגליל, למרות שאנחנו בצפון הנגב וקרית גת, שהיא עיר נושקת כן משויכת.

איריס ליבוביץ: אנחנו מבקשים להכיר בנו כעיר עדיפות לאומית.

איריס ליבוביץ: יש לנו פוטנציאל של עתודות למלונאות, לאין-סוף חדרים.

איריס ליבוביץ: אנחנו חייבים את התמיכה על מנת שנוכל לשווק.

איריס ליבוביץ: בית מלון שלם עומד על שפת הים, מאובזר לחלוטין ולא מאויש – "שירת הים".

איריס ליבוביץ: זה אבסורד.

איריס ליבוביץ: לאחר המלחמה הייתה תפוסה של 28%.

איריס ליבוביץ: לאחרונה, בקיץ, קצת התאוששנו אבל היום יש 63% ובאמצע השבוע יש 26%.

איריס ליבוביץ: זה חוכא ואטלולא, אנשים אמרו לי: 20 שנה לא היינו באשקלון.

אופיר אקוניס: המנכ"ל יתייחס לזה.

אופיר אקוניס: אני מאוד מודה לך.

אופיר אקוניס: מר אבנר ורד, בבקשה.

אופיר אקוניס: ממש קצר, ברשותך, כי אנחנו רוצים לאפשר למנכ"ל לענות.

אבנר ורד: שני דברים, לצערי, לא הועלו, לא על-ידי משרד התיירות ולא על-ידי משרד החקלאות.

אבנר ורד: אחד מהם הוא בעיית הרישוי של התיירן הקטן.

אבנר ורד: תקנות הרישוי, מבחינת מנהל וחוקי תכנון ובנייה, מאוד מקשות על התיירן הקטן בהתיישבות הכפרית, ואני מתפלא שהסוגיה הזאת לא עלתה.

אבנר ורד: המלצה שלי, מאחר שאתה דוחק אותנו בזמן, שיוקם גוף סטטוטורי שכולל את משרד התיירות, משרד הפנים, מנהל מקרקעי ישראל ומשרד החקלאות.

אבנר ורד: תינתנה לנו סמכויות חוקיות, מובן שישולבו שם גם אנשי ציבור, ואז תיק יוכל לעבור ישר מהוועדה מהמקומית לוועדה המיוחדת, והיא תקבע אישור או לא אישור ובאילו תנאים.

אבנר ורד: יש ספציפיקציות מיוחדות, התיירן הקטן הולך לאיבוד בנישה הזאת.

אבנר ורד: אפשר לדבר רבות על העניין.

אבנר ורד: אני מבקש, אם יש לך עניין לפתוח חסמים, זו נקודה מרכזית בעניין.

אבנר ורד: נקודה שניה, ראינו במצגת סיוע של משרד התיירות בתשתיות, ותבורכו על זה.

אבנר ורד: אני רק שואל את עצמי האם בתוך זה אתם גם מסייעים לפרט?

אבנר ורד: אני משמש יושב ראש הקרן לעסקים קטנים, והגיעה לשולחני פנייה מוזרה של תיירן, שכדי להשיג רישוי צריך לעשות תשתיות של מאות מטרים בתנאי גובה קשים.

אבנר ורד: ברור שהדבר כרוך בעלויות של מאות אלפי שקלים.

אבנר ורד: אין ביכולתו לשאת בזה, לאותו מוצר יש ערך מוסף מאוד גבוה – זה חמדת הימים.

אבנר ורד: אני חושב שיש כל הסיבה לסייע לו בנושא התשתיות, כפי שמסייעים בערבה, לאחר דנו בנושא הזה שנים ומצאו לנכון לסייע בזה.

אבנר ורד: במקרים מסוימים יש מקום לסייע לפרט.

אבנר ורד: אני יודע שזו נקודה רגישה, אבל יכול להיות שלצורך העניין רצוי ועדת חריגים.

אבנר ורד: התיירן הקטן מתמודד עם הרבה בעיות שאתם, כמשרד התיירות וגם משרד החקלאות, צריכים להוות לו משענת.

אבנר ורד: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אחרון הדוברים, לפני המנכ"ל, ניצן אבירן, מנכ"ל מרכז טיפוח עסקים קטנים בטבריה ובית שאן.

אופיר אקוניס: התייחסנו לטבריה ובית שאן.

ניצן אבירן: התייחסתם, אני לא מדבר רק בשם טבריה ובית שאן, אני מדבר בשם כל מערכת הסיוע לעסקים קטנים בישראל, שפועלת באמצעות 25 מרכזי מט"י, 14 מתוכם נמצאים בפריפריה.

ניצן אבירן: צריך לדעת, כשמדברים על פריפריה ועל תיירות מדברים על עסקים קטנים.

ניצן אבירן: יש 450,000 עסקים בישראל, מתוכם 98.5% הם עסקים קטנים, וכאשר מדברים בתיירות הרוב המוחלט של מה שאנחנו רואים בפריפריה, גם הדרומית וגם הצפונית, זה עסקים קטנים.

ניצן אבירן: נדרשתי לדבר בהתייחס לסיפא של המצגת של המנכ"ל, שב-2010 הולכים לסייע למאה עסקים קטנים.

נועז בר ניר: נוספים.

ניצן אבירם: אני חושב שזה – סליחה שאני אומר - לעג לרש, ואני אומר את זה עם הרבה מאוד כבוד שיש לי למה שהמשרד בראשותך ובראשות השר מיסז'ניקוב עושה בתקופה האחרונה.

ניצן אבירם: נראה לי שהמספר מוזר ביותר.

ניצן אבירם: המשמעות של העניין היא שאם כל אותם מאה עסקים יטופלו במסגרת המט"י, אז לכל מט"י יש אפשרות לעזור לארבעה עסקים.

ניצן אבירם: אנחנו עוזרים מדי שנה לסדר גודל של 25,000 פניות חדשות.

ניצן אבירם: אני חושב שמשהו פה לא נכון וכדאי לבדוק אותו.

נועז בר ניר: דיברנו רק על הפריפריה.

ניצן אבירם: ועדיין אני חושב שהמספר קטן.

ניצן אבירם: אנחנו מדברים על עשרות אלפים מדי שנה שמטופלים.

ניצן אבירם: לא כולם מקימים עסקים וזה בסדר, כי התפקיד שלנו הוא גם להוריד אנשים מרעיונות סרק.

ניצן אבירם: אבל אנחנו מדברים על פעילות הרבה יותר גדולה ממאה עסקים בשנה, ואני מציע להחזיר את המספר הזה לחשיבה נוספת.

ניצן אבירם: דבר נוסף ואחרון.

ניצן אבירם: בעוד שבמשרד התמ"ת, ממש בימים אלו, מוקמת סוכנות לעסקים קטנים, עם כוונה לתגבר את התקציבים לטובת המגזר הזה באמצעות כלי הסיוע השונים, באמצעות הלוואות בערבות מדינה, באמצעות מסלולי חניכה, הדרכה והכוונה, אני חושב שהתפקיד של משרד התיירות - וגם של משרד החקלאות, אבל אנחנו בדיון של תיירות - לעשות צעד נוסף להגביר את הפעילות, בעיקר באמצעות החממות התיירותיות, אבל לא רק.

ניצן אבירם: כאשר מדברים על עסקים קטנים בתחום התיירות בפריפריה צריכה לבוא לידי ביטוי גם ההתייחסות לפרט, כפי שאבנר הזכיר קודם.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אני מבקש ממנכ"ל משרד התיירות לסכם ולהשיב לחלק ניכר מהפניות.

נועז בר ניר: כמובן לא אוכל לענות לכולם, אבל אענה על הדברים העיקריים.

נועז בר ניר: באופן עקרוני, המשרד לא בונה מלונות ומסעדות.

נועז בר ניר: המשרד מעודד יזמים להשקיע.

נועז בר ניר: הכלים שלו זה החוק, עידוד השקעות הון בתחום המלונאות, בטח לא בתחום המסעדות.

נועז בר ניר: לגבי בית ג'אן, אנחנו משקיעים השנה סדר גודל של שני מיליון שקלים בגרעין הכפר.

נועז בר ניר: בארבע השנים האחרונות השקענו ביישובים הדרוזים מעל 20 מיליון שקלים כדי לשדרג את מרכזי הכפר הדרוזי, את החלק העתיק, ולהפוך אותם לאטרקטיביים למטיילים.

נועז בר ניר: שיווק - הגדלנו בצורה משמעותית את תקציבי השיווק, גם בחו"ל וגם תיירות הפנים.

נועז בר ניר: חשוב להביא תיירות נכנסת לפריפריה, אבל היתרון היחסי שלה היום הוא בעיני הציבור הישראלי, וצריך לחזק את זה.

נועז בר ניר: אני מזכירים לכולם שאם ישראלים יטיילו יותר בארץ זה גם במקום חו"ל ויש לזה ערך כלכלי לא פחות, ולשמחתנו זה גם מתגלה כמקור יציב יותר להכנסות לאורך זמן.

נועז בר ניר: האירועים הביטחוניים פחות משפיעים.

נועז בר ניר: לכן יש יתרון לפריפריה ונחזק את תיירות הפנים.

נועז בר ניר: תיירות עם פלסטינים – העבודה שלנו עם הפלסטינים היא לשווק את ישראל כארץ הקודש, ארץ לכולם.

נועז בר ניר: אני חושב שזה דבר מבורך.

נועז בר ניר: זה משפיע לטובה על הכלכלה שלהם, גם על הכלכלה שלנו.

נועז בר ניר: זה גשר לשלום, גשר לשיתוף פעולה וצריך לחזק אותו.

נועז בר ניר: זה win-win, כפי שנאמר.

נועז בר ניר: תיירות לפריפריה – אנחנו עובדים חזק על תיירות נישות.

נועז בר ניר: התוכנית הלאומית לאופניים היא אחת התוכניות, אבל יש תוכניות נוספות.

נועז בר ניר: בנושא הצפרות למשל, אנחנו מתכננים תוכנית לאומית לצפרות שהמטרה שלה לחזק את הדברים שאמר מנכ"ל החברה להגנת הטבע.

נועז בר ניר: יש לנו יתרון אדיר בצפרות, עקב מיקומנו.

אופיר אקוניס: גם פרופסור גופן דיבר על זה.

נועז בר ניר: גם פרופסור גופן.

נועז בר ניר: רוב אתרי הצפרות – החולה, אילת, כפר רופין, לוטן - מתכננים לחזק את הנושא, לשווק אותו.

נועז בר ניר: זה בהחלט יסייע לפריפריה.

אופיר אקוניס: סוגיית נצרת וגם גוש עציון, אם יש לך התייחסויות ספציפיות.

נועז בר ניר: כן, אענה.

נועז בר ניר: גביית כסף באתרים זו בעיה קשה מאוד, שיוצרת עננה סביב פרויקטים תיירותיים.

נועז בר ניר: כרגע אנחנו מנסים לפתור אותה, עוד לא יודעים איך.

נועז בר ניר: אשקלון – משקיעים בשנתיים האחרונות 24 מיליוני שקלים בטיילת.

נועז בר ניר: זו השקעה אדירה.

נועז בר ניר: נושא טיולי ילדים – אנחנו חושבים שצריך להחזיר את זה.

נועז בר ניר: מעבר להשפעה המיידית יש לטיולי הילדים יש גם השפעה עתידית.

נועז בר ניר: ילדים שייחשפו יותר, גם כמבוגרים הם יטיילו יותר.

נועז בר ניר: התיירות הנוצרית – המוטו שלנו שפונים לאוכלוסייה נוצרית, זו האוכלוסייה העיקרית, שחובבת דת, היסטוריה ותרבות.

נועז בר ניר: בימים הקרובים אנחנו מגישים לראש הממשלה תוכנית גדולה בנושא התיירות של האוונגליסטים.

נועז בר ניר: אנחנו משקיעים כבר בשיווק לאוונגליסטים וגם בתשתיות.

אופיר אקוניס: מבלי לפגוע בכבודו של ראש הממשלה, שיש לנו כבוד גדול אליו, נשמח אם תעביר לנו עותק של התוכנית אחרי שתציג אותה לראש הממשלה כדי שהוועדה הזאת, שהיא בוודאי תסייע במה שצריך בעניין הזה, תיתן את דעתה על העניין.

אופיר אקוניס: אני חושב שפוטנציאל אדיר לכלכלה הישראלית.

אופיר אקוניס: לכולם: לאשקלון, נצרת, פתח תקווה, תל אביב, לנגב ולגליל.

אופיר אקוניס: זה מז'ורי, זה יכול לשנות את התוצר.

נועז בר ניר: אנחנו משקיעים השנה בשיווק לאוונגליסטים סדר גודל 50%-60% יותר, אני מקווה שזה ייתן את פירותיו.

נועז בר ניר: המיקוד שלנו זה ארץ הקודש שמרכזה ירושלים, זה המיקוד שלנו בתוכנית העבודה.

נועז בר ניר: גם תוכנית "הסבר פניך לתייר" היא בסדר העדיפויות שלנו והוצגה בתוכנית העבודה שלנו.

נועז בר ניר: רוב העיסוק שלנו זה נצרות, לכן גם העיקר יתעסק בזה.

נועז בר ניר: נצרת – הייתה השקעה גדולה מאוד לקראת ביקור האפיפיור.

נועז בר ניר: השקענו את האמפיתיאטרון בהר הקפיצה, השקעה ציבורית של 40 מיליון שקלים.

נועז בר ניר: היא קיבלה את השדרוג הגדול שלה לקראת שנת 2000, אבל גם היום אנחנו משקיעים בנצרת, באזור סובב קזנובה, השקעה של כשישה מיליוני שקלים.

נועז בר ניר: לגבי בניית חדרי אכסון בנצרת – יש בעיה.

נועז בר ניר: מספר פעמים השנה שווקה קרקע בנצרת ולא היה לה ביקוש, למרות התפוסה הגבוהה בבתי המלון שם בשנתיים-שלוש האחרונות.

נועז בר ניר: יש עכשיו מכרז באוויר.

נועז בר ניר: לצערי, המלונות נודדים למקומות אחרים, לאזור טבריה, לאזור סובב כינרת.

נועז בר ניר: התפקיד שלנו הוא לעודד בכלל המדינה, כל הערים הן באחריות שלנו, ופה העירייה צריכה לעשות כדי למשוך אליה תיירים.

נועז בר ניר: אם זה בורח ליבנאל או למגדל, אני חושב שזה פספוס כי העוגן האמיתי לתיירים באזור הגליל זה באמת נצרת.

חנין זועבי: אתה יכול להסביר לי למה המשקיעים בוחרים במקומות אחרים?

נועז בר ניר: אני לא יודע להגיד לך למה, אבל אלה התוצאות.

נועז בר ניר: היו מכרזים ולא היה ביקוש.

נועז בר ניר: ליד הר הקפיצה שיווקו כמה מלונות, יש שם מתחם גדול למלונות - - -

אופיר אקוניס: יש שם מלון רנסנס.

חנין זועבי: אני רוצה שתענה לשאלה שלי.

נועז בר ניר: אדבר אתך אחר כך.

אופיר אקוניס: אני מציע שתדברו אחר כך.

חנין זועבי: זה רק כן או לא.

חנין זועבי: נכון שנצרת היא לא חלק מתוכנית החומש לפיתוח התיירות והערים שהזכרת הן הערים שנמצאות במוקד התוכנית?

חנין זועבי: לא?

חנין זועבי: זו המצגת של משרד התיירות.

נועז בר ניר: לא, גם נצרת בפנים.

חנין זועבי: לא, ממש לא.

חנין זועבי: חבל שאין לי את המצגת.

אופיר אקוניס: אולי באמת תיפגש עם חברת הכנסת זועבי לגבי נצרת.

נועז בר ניר: נצרת קיבלה את זריקת העידוד הגדולה שלה לקראת שנת 2000 ויש גם יישובים אדירים.

נועז בר ניר: היא קיבלה השקעות אדירות, במאות מיליוני שקלים.

נועז בר ניר: יש גם אתרי תיירות אחרים.

נועז בר ניר: גוש עציון – אני מודה ומתוודה שלא הכנו כי לא ראינו אותם כפריפריה.

נועז בר ניר: אבל בהחלט יש השקעות בגוש עציון וביהודה ושומרון, שלא ספרנו אותן כאן.

נועז בר ניר: יש השקעות גם בתשתיות וגם בשיווק.

אופיר אקוניס: בפגישתנו הבאה אבקש לקבל גם על תיירות ביהודה ושומרון, שאם אתה שואל אותי, תרים למעלה גם את הפלסטינים, שזה דבר חשוב.

נועז בר ניר: ההשקעה המסיבית בתשתיות התיירות, אטרקציות וחדרי מלון ביישובי הפריפריה, אני מאמין שתיתן מענה לביקושים מצד אחד ולתעסוקה מצד שני באזורים האלה.

נועז בר ניר: אנחנו עובדים על זה בצורה מסיבית.

נועז בר ניר: אנחנו רואים את עצמנו כמשרד כלכלי שזה הייעוד שלו.

הרצל ברזילי: עניין השיווק והפרסום.

אופיר אקוניס: לא פותחים שוב את הנושא.

אופיר אקוניס: בוועדה הזאת מקדישים הרבה מאוד שעות לנושא התיירות.

אופיר אקוניס: שר התיירות היה פה, היינו בעוד פגישה בנושא התיירות, וזאת נדמה לי השלישית או הרביעית במספר, ונמשיך לעקוב אחרי ההתפתחויות.

אופיר אקוניס: הדיון הזה היה יסודי ומעמיק.

אופיר אקוניס: אם נסכם את הישיבה הזאת, אני חושב שמשרד התיירות צריך לפעול לפיזור התיירות הנכנסת בכל רחבי המדינה בצורה מכסימלית.

אופיר אקוניס: לדעתי, זה צריך להיות אחד מהיעדים של משרד התיירות.

אופיר אקוניס: הגברת השיווק – אני חושב שזאת הערה נכונה ונבונה.

אופיר אקוניס: יש להם את תוכניות השיווק שלהם, אבל בוודאי להגביר את נושא שיווק התיירות כי כולם ירוויחו: ישראלים, יהודים, ערבים, נוצרים, מוסלמים, בדואים ודרוזים.

אופיר אקוניס: אמרת שאתה מציג לראש הממשלה תוכנית.

אופיר אקוניס: כתבתי לעצמי שהייתי רוצה לראות תוכנית כזאת, הקמת עמותת תיירות נוצרית, אבל אם אתה אומר שאתה מציג לראש הממשלה תוכנית, אנא הצג אותה גם לוועדת הכלכלה, אחרי ההצגה לראש הממשלה.

אופיר אקוניס: אני מודיע שנמשיך לעקוב אחרי נושא התיירות ונקיים ישיבות מעקב אחרי הדברים שעלו פה ואחרי הדברים שהשיב עליהם מנכ"ל משרד התיירות.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכם, אני נועל את הישיבה.