ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 126, 2009-12-09 10:00

אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים בנושא תחבורה ועוברים לנתיבים מהירים ואנחנו צריכים להתחיל לקבל החלטות האם אנחנו מקדמים את הנושא או שאנחנו משאירים את נתיבי הכניסה המפוקקים לתל-אביב כמו בשנות השבעים והשמונים.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לחדש דברים, אנחנו רוצים לחדש ולתת לציבור הנכנס לתל-אביב בהמוניו אפשרויות נוספות בכניסה לתל-אביב.

אופיר אקוניס: אם אתה שואל אותי, הדבר הנכון ביותר היה לאפשר רכבת, אבל היא נחסמה ולא על ידינו.

אופיר אקוניס: אני מקווה שבשלב כלשהו היא תגיע לידי ביטוי, כלומר לכדי נסיעה.

אופיר אקוניס: כרגע ננסה לתת פתרונות תחבורתיים לא באמצעות מסילת ברזל אלא באמצעות כבישים ואנחנו מביאים לכאן את תקנות נתיבים מהירים (אופן החיוב לתשלום אגרה ואכיפת תשלומים).

אופיר אקוניס: עם כל הרצון לקדם במהירות נתיבים מהירים, אנחנו צריכים לראות שהחקיקה הזאת ספציפית לנתיב הזה, שנסלל כעת מנתב"ג לתל-אביב ולא איזו חקיקה גורפת, שנמצא את עצמנו יום אחד במדינת ישראל עם כל מיני נתיבה אגרה שלא התכוונו אליהם בכלל.

אופיר אקוניס: המנכ"ל, דיברנו על זה גם בפגישה מקדימה בינינו.

אופיר אקוניס: אני רוצה לשמוע סקירה קצרה על המיזם הזה.

אופיר אקוניס: אגב, נסעתי הבוקר ולא ראיתי פעילות.

אופיר אקוניס: עובדים על הנתיב הזה או שהסגירה הפיננסית עדיין נמצאת במסדרונות החשכ"ל?

נחמיה קינד: הסגירה הפיננסית נעשתה לפני למעלה משנה וכרגע אמורים לעבוד על הנתיב.

דב חנין: אדוני היושב ראש, זאת הזדמנות לברך את מנכ"ל משרד התחבורה כמי שהגיע הבוקר מתל-אביב על הפיילוט המאד מוצלח שעשיתם עם המשאיות.

דב חנין: זה מקצר את זמן הנסיעה לירושלים לפחות בחצי שעה.

דב חנין: אל תוותרו על הפיילוט הזה.

אופיר אקוניס: מה קרה בכביש 443?

יעקב גנות: אין שם עומס.

יעקב גנות: אני עובר שם בשעה חמש וחצי בבוקר ופתאום גיליתי שכל נהגי המשאיות מקדימים את כניסתם לירושלים דרך כביש 443.

אופיר אקוניס: אגב, בשעה חמש וחצי הם עדיין יכולים לנסוע בכביש מס' 1.

יעקב גנות: הם יכולים, אבל משטרת ישראל מקצה לכביש מס' 1 17 ניידות על חשבון משרד האוצר ואני חושב שזאת השקעה כדאית.

יצחק זוכמן: אנחנו מלווים את הפיילוט גם בספירות תנועה מסודרות ולא רק מתוך התרשמות של כזה או אחר, והספירות מראות שיפור משמעותי ולא החמרה ב-443.

יעקב גנות: הפיילוט מתוכנן לחצי שנה על פי סיכום שסיכמתי עם מועצת המובילים ועם כל בעלי החברות.

יעקב גנות: בעוד שלושה חודשים נעשה סיכום ביניים ובהנחה שהכל יהיה בסדר נמשיך לחצי שנה.

יעקב גנות: אם הכל יהיה בסדר, נמשיך עם ההסדר הזה.

אופיר אקוניס: יפה.

אופיר אקוניס: מה קורה כרגע מבחינת החשב הכללי?

אופיר אקוניס: מבחינת

אופיר אקוניס: כם אין שום בעיה?

יעקב גנות: סליחה, הערה אחת, אדוני היושב ראש.

יעקב גנות: באנו לכאן לעשות את הכל כדי שהנושא הזה יקבל ביטוי ואישור מסיבה מאד פשוטה: רמזת כאן שאתה מקווה שהסגירה הכספית היא כפי שאנחנו מקווים.

יעקב גנות: כדי לא לתת לאף אחד אפשרות לסטות מהסיכום שקיים בינינו לבין החברה, כדי לא לתת לאף אחד את היכולת להגיד שבגלל איחורים או בגלל חוסר פעילות של משרד התחבורה יש שינויים, יש עיכובים או יש בעיות אנחנו מבקשים לעשות הכל היום כדי לבוא בידיים נקיות מול הזכיין ולהגיד: אנחנו את חלקנו עשינו, עכשיו תורך.

יעקב גנות: אדוני מבין למה אני מתכוון?

אופיר אקוניס: הבנתי אותך.

אופיר אקוניס: מתי הנתיב אמור לפעול?

יעקב גנות: הם עובדים אבל לא בקצב משביע רצון.

יעקב גנות: מכיוון שזה קבלן עצמאי, לא אנחנו צריכים לספור לו את הימים, למרות שאנחנו רואים גם את הקצב שלו וגם את הקצב בירושלים אנחנו בודקים.

יעקב גנות: אנחנו לא שבעי רצון, אבל אנחנו נותנים לו לעבוד כשאנחנו יודעים בדיוק את התאריך.

יעקב גנות: בסוף 2010 הכביש צריך לפעול.

אופיר אקוניס: בסוף 2010 הנתיב יפעל, בעזרת השם?

יעקב גנות: בהנחה שנעבור גם את המשוכה היום.

אופיר אקוניס: מי מציג?

יצחק זוכמן: אנחנו נפתח בסרטון קצר.

יצחק זוכמן: (הקרנת סרטון)

אופיר אקוניס: מי עשה את הסרט?

יובל פולוצקי: הסרט די ישן.

יובל פולוצקי: רציתי להדגיש שאין שימוש בטרנספונדרים (משיבים) אלא הזיהוי נעשה על ידי מצלמות, בניגוד למה שמוצג בסרט.

יצחק זוכמן: צריך להדגיש שהשם נתיב מהיר קצת מטעה ובעצם הפרויקט הוא בראש ובראשונה נתיב תחבורה ציבורית בכניסה לעיר, זאת אומרת שאוטובוסים ייסעו בחינם, יעקפו את הפקק ויגיעו מהר.

אופיר אקוניס: כל אוטובוס שיורד מירושלים ייסע משם?

יצחק זוכמן: כל אוטובוס שנוסע מירושלים, ממודיעין, משוהם וכו' ייסע בחינם בנתיב המהיר.

אופיר אקוניס: גם קו 480?

יצחק זוכמן: כן.

יצחק זוכמן: כל הקווים שנוסעים לתל-אביב-ירושלים, לבני-ברק-ירושלים ולבטח שוהם, מודיעין.

יצחק זוכמן: אם נוכל, נסיט קווים שבאים מהדרום ונכנסים היום דרך כביש 44 ייכנסו דרך כביש 1, אם אין להם תחנות נוספות בדרך.

יצחק זוכמן: בראש ובראשונה זהו פרויקט תחבורה ציבורית שנותן עדיפות לאוטובוסים.

אופיר אקוניס: כל קווי אגד ודן?

יצחק זוכמן: כל אוטובוס ציבורי.

אופיר אקוניס: מוניות השירות נכללות בזה?

יצחק זוכמן: לא רק מוניות השירות, אבל אני אציג את זה.

יצחק זוכמן: מדובר בנתיב אחד בלבד.

חמד עמאר: בכניסה לתל-אביב או גם ביציאה ממנה?

יצחק זוכמן: רק בכניסה לתל-אביב.

חמד עמאר: מי שירצה לחזור ברכב שלו יצטרך להיכנס לפקק ביציאה?

יצחק זוכמן: כן.

יצחק זוכמן: אני אציג בצורה מסודרת ואם תרצו, אשמח לענות על שאלות.

יצחק זוכמן: שנית, נבנה חניון 'חנה וסע' גדול מאד עם 2,100 מקומות חניה.

יצחק זוכמן: מי שרוצה, יכול להחנות את הרכב בחינם ולנסוע עם שאטל.

אופיר אקוניס: 2,100 מקומות חניה חינם והשאטל גם בחינם?

יצחק זוכמן: כן.

יצחק זוכמן: לשאטל יהיו שני קווים, קו אחד לאזור הקריה וקו שני לכיוון הבורסה.

אופיר אקוניס: בוא נסכם כל מי שנוסע בחינם – כל קווי אגד, דן וחברות האוטובוסים שמתנקזות מהרי ירושלים וממודעין, אולי קו שמגיע מהשפלה דרך בן-שמן, מוניות שירות נוסעות בחינם, כל הרכבים שיחנו בחניון 'חנה וסע', היכן שהיה הפרדס הגדול בין שני הצירים של כביש 1 והשאטלים שנותנים שירות לכל מי שמחנה את רכבו בחינם.

יצחק זוכמן: בחינם, בחינם.

אתי בנדלר: צריך לדעת לעניין זה איפה מעוגנת התחייבות של המדינה כלפי הציבור שהשאטלים האלה ימשיכו להיות בחינם.

יצחק זוכמן: בחוזה של המדינה עם הזכיין.

אתי בנדלר: קורה שיש זכיינים בתחומים כלשהם שיש בעיה עם האיתנות הכלכלית שלהם ואז אולי המדינה, מכיוון שזה חוזה דו צדדי, תשנה את החוזה.

אתי בנדלר: הרי זה לא מעוגן בשום דבר חקיקה פרט להצהרה כרגע.

יצחק זוכמן: זה החוזה שיש לנו כרגע עם הזכיין.

אתי בנדלר: איך אפשר להבטיח שבנושא הזה החוזה לא ישתנה?

אופיר אקוניס: אולי אפשר להכניס את זה לתקנות.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם אפשר לעגן את זה בתקנות כאלה.

אופיר אקוניס: כדי שהדברים יהיו ברורים.

אופיר אקוניס: לכן חידדתי בשאלות ספציפיות מה ניתן בחינם, איזה דברים הם בחינם.

יצחק זוכמן: עוד דבר אחד הוא בחינם – קאר-פול שנוסעים בו ארבעה אנשים ומעלה נוסע בחינם.

אתי בנדלר: זה יעוגן בתקנות, אבל ההסעה חינם לא מעוגנת בשום דבר חקיקה.

אודי אדירי: צריך להבדיל בין שני דברים: בין רכבים שפטורים מתשלום אגרות בנתיב המהיר, דבר שמעוגן בחקיקה – מדובר על כל אותם רכבי תחבורה ציבורית, קאר-פול והדבר מעוגן, לבין העובדה שבנוסף לכך שתחבורה ציבורית פטורה מתשלום, בשאטלים גם הנוסע פטור מתשלום.

אודי אדירי: כלומר, השאטלים לא רק שהם נוסעים בחינם בנתיב המהיר כמו כל האוטובוסים, אלא גם הנוסע בשאטל פטור מתשלום.

אודי אדירי: זה מה שלא מעוגן.

אופיר אקוניס: אנחנו נעגן את זה.

דב חנין: גברתי, היועצת המשפטית, נדמה לי שמכוח סעיף 6א לחוק, השר הממונה על ביצוע חוק זה רשאי להתקין תקנות לביצועו ולכן ההסמכה היא הסמכה רחבה וכללית.

אתי בנדלר: אני מוכנה לבדוק את זה.

אתי בנדלר: אינני יודעת.

יצחק זוכמן: אחרי כל מי שנוסע בחינם, מישהו צריך לממן את זה.

יצחק זוכמן: בעלי רכב פרטי שירצו לנסוע בנתיב המהיר ישלמו, ותכף נאמר כמה.

יצחק זוכמן: נסביר מה נותן הנתיב המהיר מבחינת הזכיין – הזכיין אמור לדאוג לכך שמי שנכנס לנתיב המהיר, זמן הנסיעה לא יעלה על 11 דקות, מהירות הנסיעה לא תפחת מ-70 קמ"ש ובשעות שיא ייסעו לפחות 1,600 כלי רכב, חוץ מכל מי שנוסע בחינם.

יצחק זוכמן: אורך הנתיב הוא 12 קילומטר, הוא מתחיל באזור נתב"ג ומסתיים במחלף קיבוץ גלויות על נתיבי איילון.

אופיר אקוניס: כלומר, בקיבוץ גלויות הוא משתלב מחדש בנתיבים הקיימים היום?

יצחק זוכמן: כן.

אופיר אקוניס: איך מובטח לנו שלא ייווצר פקק בחיבור הזה, דבר שיעצור את הנתיב המהיר, כלומר הנתיב המהיר יהפוך לסוג של פקק מהיר?

אופיר אקוניס: הרי הוא משתלב במקום שבו התנועה היא קטסטרופלית.

אופיר אקוניס: היא לא זזה.

יצחק זוכמן: לפי בדיקות התנועה שלנו, הסיבה לפקק איננה החיבור לנתיבי איילון.

יצחק זוכמן: יש הצרה מארבעה נתיבים לשלושה עוד קודם לכן וזאת הסיבה לפקק.

יצחק זוכמן: חיפשנו ואנחנו עדיין מחפשים פתרון בחיבור.

יצחק זוכמן: אם יהיה לנו פתרון בעתיד, נבצע אותו.

יצחק זוכמן: היום אין לנו פתרון להרחיב את הכניסה.

יצחק זוכמן: בכל מקרה, גם אם יהיה פקק בכניסה, מי שישתמש בנתיב המהיר ירוויח בזה שהוא יעקוף גם ב-12 הקילומטר את התנועה, שממילא זוחלת היום לאיטה.

יצחק וקנין: אני מסופק ממה שאתה אומר מכיוון שלא מדובר פה על מרחק גדול.

יצחק וקנין: בסך הכל 12 קילומטר.

אופיר אקוניס: הוא פוסח על פקק של 12 קילומטר.

יצחק וקנין: אני לא יודע אם הוא פוסח.

יצחק וקנין: בסופו של דבר הוא ייתקע בצוואר בקבוק שם ושם יהיה כל הלחץ.

יצחק וקנין: אני חושב שגם בנתיב המהיר יהיה פקק.

יצחק זוכמן: לא יהיה פקק משתי סיבות: ראשית, זה שתחבורה ציבורית תיסע בחינם יגרום לכך שזה יהיה יותר מהר ושנית, יהיו שאטלים וקאר-פול, דבר שיקטין במקצת את נפח התנועה שיהיה על הכביש.

אופיר אקוניס: אני רוצה להגיד משהו כללי בעניין הזה – צריך לפצח איך פותרים את המצב הקיים, שהוא רע.

אופיר אקוניס: המצב הקיים הוא רע לכל אדם שנכנס ממודיעין, מירושלים ומהשפלה לתל-אביב.

אופיר אקוניס: אנחנו יכולים לשמר את המצב הקיים ולא לעשות כלום ואז יאמרו שאנחנו לא עושים כלום למען פיתוח התחבורה בישראל ואנחנו יכולים לחיות בשנות השבעים והשמונים, אבל אנחנו לא רוצים לחיות בהן.

אופיר אקוניס: אנחנו מחפשים פתרונות.

חמד עמאר: כמה מכוניות נכנסות לתל-אביב בבוקר?

חמד עמאר: זה יכול לתת לנו תמונה.

יצחק זוכמן: היום נכנסים 6,000 כלי רכב לשעה בשעת שיא בבוקר.

דב חנין: אתם מעריכים שחניון של 2,000 מקומות יספיק לכל אלה שבאמת יבחרו באופציה המועדפת של השאטל?

יצחק זוכמן: זאת ההערכה שלנו כרגע.

יצחק זוכמן: במידה ונראה שהכל מתמלא נחשוב איך להגדיל את החניון.

יצחק זוכמן: יש אופציה לזה.

אופיר אקוניס: לכמה?

יצחק זוכמן: אם נבנה קומה שנייה אפשר להכפיל את החניון.

אופיר אקוניס: כרגע מדובר על קומת קרקע?

יצחק זוכמן: כן.

יצחק זוכמן: זה חניון עצום מימדים.

יצחק זוכמן: בחניון גדול שאתם מכירים באיזשהו כלבו מדובר ב-300-400 מקומות חניה וכאן מדובר על 2,100 מקומות.

חמד עמאר: מי מסבסד את החניון, האוצר או הזכיין?

יצחק זוכמן: הזכיין.

חמד עמאר: ומי מכין אותו?

יצחק זוכמן: הזכיין.

יצחק זוכמן: הזכיין עושה הכל.

יצחק זוכמן: הוא בונה את הנתיב, הוא בונה את החניון, הוא קונה את האוטובוסים, הוא מתפעל את האוטובוסים.

יצחק זוכמן: הכל מבוצע על ידי הזכיין ומה שמכניס לו הכנסות זה מה שנוסעי הרכב הפרטי שייסעו בנתיב ישלמו.

יצחק זוכמן: מה שאמור לווסת את כמות כלי הרכב שנכנסים לנתיב זה גובה האגרה.

יצחק זוכמן: ככל שהנתיב יותר עמוס, האגרה עולה וככל שהנתיב יותר פנוי, מחיר האגרה יורד.

חמד עמאר: אני חושב שהתכוונת לדבר ההפוך.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: ככל שיהיה יותר עמוס רוצים שפחות ייכנסו כדי להקל על העומס ולכן הם יעלו את מחיר האגרה כדי שלאנשים לא ישתלם להיכנס.

חמד עמאר: מי שנכנס ולוקח לו הרבה זמן בנתיב, ישלם פחות.

יצחק זוכמן: לא.

יצחק זוכמן: אם הזכיין לא יעמוד בתנאים שציינתי קודם, למדינה יש הסמכות לדאוג לכך שמי שלא קיבל שירות לא ישלם.

יצחק זוכמן: הזכיין לא יגבה ממי שלא קיבל שירות בתנאים שיש בחוזה.

אתי בנדלר: לדעתי, זאת שאלה שהוועדה תצטרך לדון בה בהמשך, כי גובה האגרה לכאורה נקבע בעת הכניסה לנתיב, אבל מה קורה אם אתה מתעכב בנתיב מסיבות שונות, כולל בגלל תאונה?

יצחק זוכמן: למדינה יש הסמכות.

אתי בנדלר: למדינה יש הסמכות, אבל שוב הדברים לא מעוגנים בתקנות.

יצחק זוכמן: אם הנוסע לא קיבל את השירות והסיבות הן אוביקטיביות, המדינה יש לה סמכות לקבוע שלא ישלמו.

אתי בנדלר: זה בחוזה בין הזכיין לבין המדינה, אבל כשאני נוסעת ומשלמת את האגרה, אני יודעת שצפוי לי משך נסיעה של X דקות במקום דקות ארוכות בהרבה באלטרנטיבה ובסופו של דבר אני מתעכבת בתוך הנתיב.

אתי בנדלר: איך אני אדע, בלי לפנות למדינה שתתחילו להתדיין ביניכם אם מגיע לי החזר או לא, שאני אהיה פטורה מתשלום האגרה באותו מקרה?

אתי בנדלר: זאת אחת ההערות שיש לי.

יערה למברגר: יכול להיות שיש לזה מענה בתקנה 3.

יצחק זוכמן: אנחנו מראים פה את התוואי של הנתיב לאורך כביש מס' 1 עד הכניסה ופה את השאטלים שנכנסים לאזור הקריה ולאזור הבורסה ברמת-גן.

יצחק זוכמן: 'חנה וסע' נמצא לאורך כביש 1, במקום שבו יש את הפתיחה ורואים את העבודות היום.

יצחק זוכמן: מה מקבלים נוסעי התחבורה הציבורית ונוסעי ה'חנה וסע'?

יצחק זוכמן: ראשית, מבחינת זמן.

יצחק זוכמן: ה'חנה וסע' נבחר במקום שבו הכניסה והיציאה אליו הם כאלה שהוא קרוב לציר, החיבורים מהירים, התכיפות של השאטלים תהיה גבוהה ולכל מי שייסע בתחבורה הציבורית הנתיב המהיר ייתן תרומה טובה מאד.

יצחק זוכמן: מבחינת עלות – החניה והנסיעה, כמו שאמרתי, בחינם.

יצחק זוכמן: נוחות – נבחרו מיניבוסים תיירותיים נוחים מאד.

יצחק זוכמן: החניון עצמו יהיה מאובטח, מואר ויהיה בו מקום שבו הנוסעים יחכו.

יצחק זוכמן: הוא יהיה ממוזג ומסודר כך שהנוסעים יקבלו רמת שירות מאד גבוהה ואנחנו מקווים שזה ימשוך אותם להשתמש בשירות הזה.

אופיר אקוניס: איזו חברת אוטובוסים נבחרה?

יצחק זוכמן: דן, אבל מבחינתנו ההתקשרות היא עם הזכיין.

אופיר אקוניס: הוא מקבל מכם רשיון להפעלת קו?

אודי אדירי: זה לא קו שירות.

אופיר אקוניס: לא צריך רשיון על כל קו?

אודי אדירי: הוא מסיע ציבורי.

אופיר אקוניס: זה לא עונה להגדרת קו שירות.

אופיר אקוניס: מה התדירות שלו?

אופיר אקוניס: הרי הוא צריך לוח זמנים.

אופיר אקוניס: מי קובע את זה?

אופיר אקוניס: אם אין לו הגדרת קו הוא יכול לקבוע, אדוני המנכ"ל, שהאוטובוס יוצא פעם בשעה.

יצחק זוכמן: לא.

יצחק זוכמן: בחוזה יש הגדרה שאומרת שהוא נוסע או כשהרכב התמלא או תוך חמש דקות, המוקדם מביניהם.

אופיר אקוניס: חמש דקות זה הגיוני.

יצחק זוכמן: אם אוטו התמלא, הוא יוצא מייד ולא מחכה חמש דקות.

יצחק זוכמן: תכלית התקנות היא לאפשר את המיזם על ידי זכיין שכבר עובד וקיים.

יצחק זוכמן: התקנות המוצעות קובעות, בין היתר, את הדברים הבאים: את כלי הרכב שלהם יינתן פטור מתשלום אגרה – דיברנו על זה, את אופן קביעת האגרה, הסדרי הגבייה ודרכים להמצאת הודעות.

אופיר אקוניס: חברי הכנסת, אתם רוצים להעיר?

חמד עמאר: לא חשבתם להקים נתיב גם בצד השני?

יצחק זוכמן: חשבנו ואנחנו בודקים את זה, אבל בשלב זה לא נמצאה היתכנות לעשות את זה.

יצחק זוכמן: השאטל מחזיר אותך לחניון בכל מקרה, כלומר אתה לא חוזר לחניון באופן עצמאי.

יצחק זוכמן: בחזרה אתה תקוע בפקק אם אתה נוסע בשעת שיא ולא כל מי שנכנס לתל-אביב בשעת שיא בוקר גם יוצא בשעת שיא אחר הצהריים.

יצחק זוכמן: בדקנו את הנושא בפעם האחרונה לפני חודש ויש לנו שתי בעיות שאין לנו פתרונות עבורן.

אופיר אקוניס: יש שם בכלל מקום.

יצחק זוכמן: זאת הבעיה, שאין מקום.

יצחק זוכמן: יש לנו שתי בעיות תשתיתיות שאם היינו יכולים לפתור אותן זה היה מסייע לפרויקט, אבל אין לנו פתרון.

יצחק זוכמן: ראשית, החיבור בקיבוץ גלויות – אם היינו יכולים להרחיב אותו כדי שהנתיב יימשך גם בתוך איילון, שנית, נושא החזרה.

יצחק זוכמן: לשני הדברים כרגע אין לנו פתרון.

חמד עמאר: היתה מחשבה לחבר את תחנת הרכבת שמגיעה לשדה התעופה עם החניון?

יצחק זוכמן: היכן שנמצא 'חנה וסע' מתוכננת תחנת רכבת בעתיד.

חמד עמאר: עכשיו יש חיבור?

חמד עמאר: זה קרוב.

יצחק זוכמן: לא, היום אין תחנה ואין חיבור.

יצחק זוכמן: באתר שמור מקום לתחנת רכבת.

יצחק זוכמן: כשנצליח לעשות מסילות שלישית ורביעית תיבנה שם תחנה וזה אחד התנאים של הוועדה המחוזית.

אופיר אקוניס: תושבי מודיעין יכולים מלכתחילה לעלות על הרכבת בשתי תחנות במודיעין והם יחסכו את כל הנסיעה עד הנתיב המהיר.

אופיר אקוניס: אני חושב שהקו הזה הוא קו עם היתכנות כלכלית והוא לא דומה לקו שפרסמתם, קו באר-שבע-דימונה, שחשוב מבחינה חברתית.

אופיר אקוניס: טוב שהוא קיים.

אופיר אקוניס: קו באר-שבע-דימונה, חשוב מאד שהוא קיים.

אופיר אקוניס: הוא מחבר את דימונה לבאר-שבע ולתל-אביב.

אופיר אקוניס: קראתי פרסום שלכם בשבוע שעבר אצל נחמיה שטרסלר שהוא לא קו כלכלי.

אופיר אקוניס: לא כל דבר צריך להיות כלכלי ואולי בעתיד הוא יהיה קו כלכלי.

אודי אדירי: אני לא יודע אם זה פרסום שלנו.

אודי אדירי: לא הכל זה כלכלי אבל חברתי זה דבר שטעון הוכחה.

אופיר אקוניס: הקו הזה היה מושבת מ-1974, אם אינני טועה.

אודי אדירי: הוא עדיין מושבת הלכה למעשה.

אופיר אקוניס: לא, הוא עובד וטוב.

אופיר אקוניס: גם כמה עשרות שנוסעים בו ביום, צריך לברך אותם על כך.

אופיר אקוניס: אנחנו בעד.

דב חנין: מה התדירות של השאטלים?

אופיר אקוניס: או רכב מלא או חמש דקות, המוקדם מביניהם.

דב חנין: עד כמה אתם מעריכים שאותם שאטלים לא יעמדו בפקק בנתיב המהיר, שהרבה מאד אנשים ייסעו בו כי הם לא ירצו לעמוד בפקק הרגיל?

יצחק זוכמן: אנחנו מעריכים שהזכיין יש לו אינטרס רב לגבות אגרה כי אם יהיה פקק, הוא לא יגבה אגרה, כלומר נוריד לו את האגרה.

יצחק זוכמן: גובה האגרה אמור לווסת את הכניסה והוא יכול להעלות את האגרה כך שאנשים לא ייכנסו.

יצחק זוכמן: אם אנשים לא ייכנסו, לא יהיה פקק.

דב חנין: ברשותך, אדוני היושב ראש, מה הם המנגנונים שאתם משתמשים בהם כדי להבטיח עמידה של הזכיין בכל מחויבויותיו?

יצחק זוכמן: יש לו הסכם אתו.

דב חנין: מה המנגנונים בהסכם?

יצחק זוכמן: אנחנו יכולים לדאוג לזה שנפטור את מי שעמד בפקק והוא לא ישלם.

דב חנין: מה המנגנונים שיבטיחו שהזכיין יעמוד במחויבויותיו?

יצחק זוכמן: יש לנו ממנו ערבויות.

דב חנין: מה גובה הערבות?

חמד עמאר: אני יכול לשאול שאלה אחרת?

חמד עמאר: יש לכם חוזה, למה לא הצגתם לוועדה את החוזה עם הזכיין ונדע בדיוק מה יש בו?

יצחק זוכמן: אנחנו נעביר לוועדה את החוזה.

חמד עמאר: לרכב נכה יש אפשרות להיכנס?

אתי בנדלר: אם הוא משלם, יש לו.

יצחק זוכמן: הוא צריך לשלם.

חמד עמאר: נכה משותק.

חמד עמאר: יש נכים שצריך לאפשר להם להיכנס.

חוה ראובני: כל רכב יכול להיכנס.

יצחק זוכמן: נכון להיום נכה צריך לשלם כמו כל אזרח.

עו"ד עמית ברגמן: נושא הנתיבים האלה בעולם בא לעודד נפחים רבי תפוסה, זאת אומרת שאנשים לא יתחילו לנסוע איש איש במכוניתו.

עו"ד עמית ברגמן: כמי שנוסע באופנוע, אני עוקף את הטורים האלה וכל אחד יושב במכונית.

עו"ד עמית ברגמן: בדקתי את החומר לקראת הפגישה היום וראיתי שבעולם התפוסה היא בין שניים לשלושה אנשים ומעטים המקומות שמגיעים בהם לארבעה אנשים ברכב.

עו"ד עמית ברגמן: זאת אומרת, מחוקקים אחרים חשבו שאם שני אנשים במקום עבודה אחד מחליטים לחבור למכונית אחת, כבר מותר להם לנסוע בנתיב הזה.

עו"ד עמית ברגמן: אני עדיין לא מדבר על אופנועים אלא על התפיסה כדי שהנתיב הזה יעבוד.

עו"ד עמית ברגמן: אם נדבר על ארבעה אנשים ברכב, יהיו מעט רכבים שיוכלו לעמוד בזה ואז או שישלמו, אבל כמות כלי הרכב תהיה אותה כמות.

עו"ד עמית ברגמן: אני לא מכיר מספיק לעומק את המצב בעולם, אבל החשש הוא שהנתיב הזה, שמסתיים בפאתי תל-אביב פשוט לא יפתור את הבעיה בגלל כל החששות שהעליתי קודם וכמות כלי הרכב לא תקטן.

עו"ד עמית ברגמן: מזג האוויר כאן חם, מגרש החניה גדול ואני צריך לחנות שם וללכת לשאטל וכו'.

עו"ד עמית ברגמן: רק אתמול כולנו קראנו על מה שקרה ברכבת ובקיצור, אני לא סומך על זה.

עו"ד עמית ברגמן: יש חשש שאנשים לא יסמכו על זה ולא יעברו לשאטלים האלה.

עו"ד עמית ברגמן: לא כולם עובדים בקריה או בבורסה ויש עוד מקומות שאנשים רוצים להגיע אליהם.

אופיר אקוניס: אם אני אצטט דברים שנאמרו פה בוועדה על כשלונו הצפוי של כביש 6, המצוטטים לא יהיו מרוצים מהציטוט שלהם.

אופיר אקוניס: תמיד אפשר לומר שלא צריך לעשות שום דבר וזאת גם גישה.

אופיר אקוניס: אני מתנגד לגישה הזאת.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים שינויים.

דב חנין: הנחת העבודה שלנו חייבת להיות שגם בתל-אביב-יפו יהיה שדרוג אמיתי למערכת התחבורה הציבורית.

אופיר אקוניס: גם על זה עובדים.

אופיר אקוניס: החזון של מכונית לכל פועל התממש ולכן אנחנו מצויים בבעיה הזאת.

יצחק זוכמן: למרות זאת, החשש שלנו היום הוא שבשעת שיא 1,600 כלי רכב לשעה זה מעט מדי ולכן הגדרנו שבשעת שיא זה ארבעה נוסעים ברכב ובשעת שפל נאפשר גם שלושה אנשים ברכב.

יערה למברגר: גם בתקנות יש התייחסות לשלושה וארבעה בסעיף ה.

יערה למברגר: לפי שעות.

עו"ד עמית ברגמן: צריך לראות איך לגרום לשניים ממקום עבודה לחבור ואז הכמות יורדת בחצי.

יצחק זוכמן: זה לא לפי שעות אלא לפי עומס.

יצחק זוכמן: להערכתנו, בשעת שיא העומס יהיה גדול.

יצחק זוכמן: בשעות שבהן יש פחות מ-1,000 כלי רכב לשעה בנתיב, יוכלו להיכנס גם שלושה.

חמד עמאר: יהיה לנו קשה להחליט אם זאת שעת עומס או לא שעת עומס.

חוה ראובני: לפי ספירה של רכב בפועל בנתיב.

חמד עמאר: אתם יכולים, אבל אנחנו לא.

חוה ראובני: במתקן הביקורת יגידו.

אופיר אקוניס: יהיה שילוט שני קילומטר לפני כן?

אופיר אקוניס: בחיבור בין כביש 1 לכביש 40 יהיה שילוט?

אופיר אקוניס: זה מקום טוב, לדעתי, להודיע בו לציבור.

אופיר אקוניס: כשאתה מתחבר לכביש מס' 1, כמה מטרים לפני כן זה רעיון טוב לשים שילוט.

אהרון אלמוג: אני מנהל את הפן הטכני מבחינת הזכיין.

אהרון אלמוג: אני בונה את מערכת הבקרה.

אהרון אלמוג: יש שילוט שמודיע על גובה האגרה כ-1.250 קילומטר לפני הכניסה לנתיב.

אהרון אלמוג: הנראות של השלט הזה היא עוד 250 מטר כך שיש מספיק זמן לקבל החלטה.

אהרון אלמוג: על גבי אותו שלט מסומן האם זה רכב פטור שלושה נוסעים או ארבעה נוסעים.

אופיר אקוניס: זה שילוט אלקטרוני?

אהרון אלמוג: כן.

אתי בנדלר: כולל סכום האגרה?

אתי בנדלר: אהרון אלמוג כמובן.

אופיר אקוניס: אבל בכביש 6 לא רשום הסכום.

חוה ראובני: כי שם הסכום קבוע.

אופיר אקוניס: אתה אומר שהשילוט האלקטרוני ייתן את המחיר, זה אומר שהוא נשלט על ידי מרכז הבקרה.

אהרון אלמוג: המחיר נשלט באופן אוטומטי על פי מספר כלי הרכב.

אהרון אלמוג: גובה האגרה נקבע באופן אוטומטי על פי התנאים שיש בנתיב המהיר.

אהרון אלמוג: אנחנו צריכים לעמוד במינימום של 1,600 כלי רכב, אבל לא להפחית ממהירות של 70 קמ"ש.

אהרון אלמוג: ככל שהמהירות יורדת וככל שמספר כלי הרכב עולה, בהתאם לכך המערכת מווסתת אוטומטית את המחיר כדי להוריד או להעלות את הביקוש בכניסה לנתיב.

אהרון אלמוג: כך אנחנו דואגים לכך שהנתיב יהיה פנוי כל הזמן כדי שגם אנחנו נוכל לעמוד בתנאי החוזה.

לאה ורון: אולי תפרט מה טווח המחירים.

אהרון אלמוג: המינימום שנקבע בתקנות הוא חמישה שקלים.

אתי בנדלר: אני מקווה שזה ייקבע בתקנות.

אהרון אלמוג: בחוזה הזכיון.

אתי בנדלר: על זה נדבר.

חמד עמאר: ומה המקסימום?

אהרון אלמוג: אין מחיר מקסימום מכיוון שמדובר באגרה דינמית.

אהרון אלמוג: ברור שאנחנו לא יכולים להעלות את המחיר אם אנחנו לא עומדים ב....

חמד עמאר: אני רוצה לדעת מה המקסימום.

חמד עמאר: אם אדם יהיה לבד בכביש, כמה הוא ישלם?

יצחק זוכמן: כשהוא לבד בכביש הוא ישלם חמישה שקלים.

יצחק זוכמן: כשהנתיב מלא, אז מחיר האגרה עולה כדי לגרום לאנשים לא להיכנס.

חמד עמאר: מה המקסימום?

חוה ראובני: כמה שצריך כדי שאנשים לא ייכנסו לכביש כשהוא מלא.

אתי בנדלר: אלף אחוזים?

אתי בנדלר: כמה צריך?

אתי בנדלר: מי כן יוכל להיכנס ומי לא?

אופיר אקוניס: זאת שאלה שחייבת לקבל תשובה.

יצחק זוכמן: לא נקבע מחיר מקסימום.

יצחק זוכמן: כל האגרה היא מערכת אוטומטית שנמצאת כרגע בבניה על ידי הזכיין.

יצחק זוכמן: המחיר נקבע אוטומטית על פי מה שמעריכים שיגרום לאנשים להיכנס או לא להיכנס.

אופיר אקוניס: מה המחיר?

אופיר אקוניס: אלף שקל?

אופיר אקוניס: אלפיים שקל?

אופיר אקוניס: עשרה שקלים?

עו"ד עמית ברגמן: אני מציע אלף.

עו"ד עמית ברגמן: אם אנשים יהיו מוכנים לשלם אלף, שישלמו.

עו"ד עמית ברגמן: אם יהיו 1,600 כלי רכב בשעה, אנשים יכולים לשלם גם אלף שקל.

אופיר אקוניס: לכן השאלה היא לא בכדי.

אופיר אקוניס: היא לא שאלה פרוזאית, מר זוכמן, והיא גם לא שאלה מתגרה.

אופיר אקוניס: אני רוצה לדעת כנציג ציבור כמה הציבור צריך לשלם, עלול או עשוי.

אופיר אקוניס: זכותו של הנוסע בכביש מס' 1 שלא להיכנס אם הוא יראה שהמחיר אינו לטעמו.

חוה ראובני: זאת בדיוק המטרה ולכן אנחנו לא רוצים לשים לזה תקרה.

אופיר אקוניס: לא, לא.

אופיר אקוניס: יבואו אליי בעוד שש שנים ויגידו: אתה ומי שנוכח כאן ויצביע בעד התקנות נתתם אפשרות למחיר בלתי מוגבל.

יעקב גנות: המחיר הוא למעשה הרגולטור, שאמור לקבוע את העומסים.

יעקב גנות: אם תקבע עכשיו תקרה של 30 שקל, המשמעות היא שמחר בבוקר כל אחד יגיד שכדאי לו לשלם את הסכום הזה ולהיכנס לתוך הכביש הזה.

יעקב גנות: מצד שני, אם תקבע 100 שקל זה יישמע מגוחך.

אהרון אלמוג: ואז גם הזכיין לא יוכל לעמוד בתנאי המכרז.

אהרון אלמוג: מה אומרים התנאים?

אהרון אלמוג: אני חייב להכניס 1,600 כלי רכב ואם אני אעלה את המחיר, לא יהיה ביקוש ולא ייכנסו לנתיב.

אהרון אלמוג: במקרה כזה אני לא עומד בתנאי המכרז.

אהרון אלמוג: המחיר ייקבע אך ורק על פי העומס.

יעקב גנות: אפשר להגיע לתקרה מקסימלית.

אופיר אקוניס: בהחלט.

אופיר אקוניס: לא אכפת לי שתחשבו על זה לישיבה הבאה.

עו"ד עמית ברגמן: בנושא אופנועים אני מבקש שגם אופנועים יהיו פטורים מתשלום הנסיעה בנתיב הזה משתי סיבות: ראשית, אופנועים הם כבר בתפוסה מקסימלית ותפיסת הנפח שלהם היא מקסימלית.

עו"ד עמית ברגמן: כמו שאדם אחד במכונית מבזבז את הנפח שהוא תופס, אופנוע מנצל אותו.

עו"ד עמית ברגמן: 7-9 אופנועים תופסים נפח של מכונית אחת ולכן בנושא הנפח אנחנו מאד יעילים.

עו"ד עמית ברגמן: שנית, נושא הבטיחות – רצוי והדבר מקובל בעולם – שלחתי אתמול ליושב ראש הוועדה את הקישורים שמראים על המצב באנגליה ובארצות הברית – החוק הפדרלי בארצות הברית מתיר כניסה של רכב דו-גלגלי לנתיב המהיר וקוראים לזה HOV – HEAVY OCCUPIED VEHICLE.

עו"ד עמית ברגמן: החוק הפדרלי אוסר לגבות אגרה מאופנוע.

עו"ד עמית ברגמן: הרעיון הוא שברגע שאנחנו נותנים לאופנוע מרחב מחיה נפרד מהמכוניות, הוא לא צריך להשתחל בתוך התנועה, דבר שהוא מאד מסוכן.

עו"ד עמית ברגמן: בנוסף לזה, תאונת חזית-אחור באופנוע מסוכנת לאין ערוך יותר מתאונת חזית-אחור במכונית בגלל שבמכונית מה שקורה הוא צליפת שוט.

עו"ד עמית ברגמן: נהג המכונית הולך עם מגן צוואר כמה ימים, אבל את האופנוען זה יכול להרוג.

עו"ד עמית ברגמן: אני מכיר מקרים שאנשים מאד נורמטיביים אמרו: היום אני נוסע כמו מכונית ואת אותו יום הם סיימו בבית חולים ואחר כך בבית לווינשטיין.

עו"ד עמית ברגמן: הרעיון הוא כפול: מצד אחד זה נכון מבחינת התפיסה כי אופנוע לא מעכב שום דבר, הוא לא תופס נפח ומבחינת הבטיחות אנחנו משפרים את בטיחותו כי הוא נוסע במרחב נפרד.

עו"ד עמית ברגמן: אף אחד לא עובר עליו את הנתיב וכך אנחנו משפרים את בטיחותו.

יעקב גנות: הוא מבקש סובסידיה סמויה.

אופיר אקוניס: הוא רוצה להתקזז על העלאת התעריפים.

עו"ד עמית ברגמן: אם זאת סובסידיה לארבעה אנשים ברכב, זאת אותה סובסידיה.

עו"ד עמית ברגמן: זה ממש לא קשור לסובסידיה אלא לבטיחות הרוכבים.

ישראל אבן זהב: רציתי לדבר על הפטור מתשלום אגרה.

ישראל אבן זהב: גם היום יש לרכבי נכים פטור מנסיעה בנתיבי תחבורה ציבורית.

ישראל אבן זהב: בכל מקום בעולם נסיעת רכב נכים פטור בנתיבים המהירים, כולל בארצות הברית ובאירופה.

ישראל אבן זהב: אנחנו קונים את כלי הרכב האלה בלי מסים כי הם תחליף לרגליים וזה מוגדר בחוק.

ישראל אבן זהב: לא נראה לי הגיוני שדווקא אנחנו נצטרך לשלם בנתיב כזה, מה עוד שכמות רכבי הנכים באמת לא גבוהה ונראה לי שמין הצדק יהיה שגם אנחנו נקבל פטור בנתיבים האלה.

ישראל אבן זהב: שנית, אני לא יודע עד כמה מגרשי החניה נגישים.

ישראל אבן זהב: אני עוסק גם בנגישות ואנשי משרד התחבורה מכירים אותי.

אופיר אקוניס: זה מגרש חדש ואני מניח שהוא יעמוד בחקיקה החדשה.

חמד עמאר: השאלה היא האם הוא יוכל לעלות לאוטובוס עם כסא גלגלים.

ישראל אבן זהב: המגרש יעמוד והאוטובוס יעמוד והתחנה לא תעמוד.

ישראל אבן זהב: אין תחנה אחת נגישה היום.

יצחק זוכמן: מגרש ה'חנה וסע' נגיש ובמיניבוסים יש מקום לנכים.

אופיר אקוניס: לגבי נסיעת נכים, אני חושב שכדאי לחשוב אם להחריג אותם.

אופיר אקוניס: אני לא יודע מה כמות כלי הרכב בציר הזה.

אופיר אקוניס: אני מקווה שהיא לא משמעותית והיא לא תפגע במצבו של הזכיין.

יצחק זוכמן: מכיוון שאני נכה 92% אני יכול להרשות לעצמי לדבר בשם נכה.

יצחק זוכמן: כל שינוי בהסכם ובחוזה מול הזכיין יפרוץ את הכל.

יצחק זוכמן: זה ההסכם שנחתם, זה הסיכום שסוכם ואנחנו מאד מבקשים לא לשנות את ההסכם הזה.

יצחק זוכמן: אנחנו מדברים על נכים, אחר כך יבואו אמבולנסים, יבואו אחרים.

חמד עמאר: אני חייב לקטוע אותך.

חמד עמאר: לא יכול להיות שתביאו אותי לחוקק תקנות ותגידו לי שאני לא יכול להיכנס לחוזה.

חמד עמאר: אין דבר כזה.

חמד עמאר: אני לא יכול לשמוע את זה.

חמד עמאר: אם אתה רוצה שאני אאשר לך את התקנות, אתה לא יכול להגיד לי שאני לא יכול להיכנס לחוזה ולא יכול לפרוץ שום דבר.

חמד עמאר: בשביל מה אני יושב כאן?

חמד עמאר: אני אשב, ארים את היד וזהו.

חמד עמאר: אם אנחנו יושבים ודנים בתקנות ואנחנו רוצים להגיע למצב הכי טוב, צריך לתת אפשרות להיכנס גם לפרטי החוזה.

יעקב גנות: אפשרות יש, אבל אנחנו מציעים שלא.

יעקב גנות: אפשרות טכנית יש, אבל אנחנו ממליצים לא לעשות שינויים אלא אם הוועדה תחשוב אחרת.

חמד עמאר: זה בגדר המלצה.

יעקב גנות: המלצה בלבד.

מיטל בשרי: המועצה לצרכנות מתנגדת לתקנות האלה ובכלל לכל הוספת כבישי האגרה.

מיטל בשרי: היום יש לנו את כביש 6, כביש מנהרות הכרמל, עכשיו את הכביש הזה ומחר יפתחו כביש נוסף.

אופיר אקוניס: את מתכוונת לכביש מנהרות הכרמל שעדיין לא עובד?

מיטל בשרי: כן.

מיטל בשרי: מחר יפתחו כביש בין אשדוד לראשון-לציון ויבקשו אגרה.

מיטל בשרי: לא ייתכן שהנטל הזה ייפול על הצרכנים.

מיטל בשרי: באזור המרכז היתה בעיה בין כביש ז'בוטינסקי מפתח-תקווה.

מיטל בשרי: ...

אופיר אקוניס: המועצה לצרכנות מציעה לפתוח את כביש 6 לציבור הרחב?

אופיר אקוניס: אני מנסה להבין.

אופיר אקוניס: אומרים לציבור שהוא מקבל שירות נוסף והשירות הזה נסלל על ידי חברה שסללה אותו, לא על ידי משלם המסים ולכן החברה גם זכאית לגבות עליו תשלום.

אופיר אקוניס: לא מכל דבר חייבים לעשות פופוליזם ולומר שהכל יהיה חינם.

אופיר אקוניס: אין בעיה, אנחנו נעשה הצעות חוק שהכל יהיה בחינם – חשמל, מים, רכבת והכל.

אופיר אקוניס: אי אפשר.

אופיר אקוניס: אני יכול להגיד שהכל יהיה חינם וכך אני אהיה מס' 1 בכל מקום.

אופיר אקוניס: אנחנו אומרים לציבור מראש שיש לו אלטרנטיבה – יש לו שלושה נתיבים קיימים ומנסים להקל עליו.

אופיר אקוניס: אגב, גם אלה שייסעו בנתיבים הקיימים ישוחררו מעומס כי זה יקל על העומס בנתיבים הקיימים.

אופיר אקוניס: כלומר, כולם מרוויחים מזה.

מיטל בשרי: האם לא היה עדיף לקדם את עניין הרכבת?

אופיר אקוניס: אני מאד מעריך אותך, את יודעת את זה, ואני מציע לך לפנות לארגונים הירוקים ולשאול אותם למה עוכב קו הרכבת בין תל-אביב לירושלים.

אופיר אקוניס: יש פה מישהו מהירוקים שיכול לענות למה?

אופיר אקוניס: אני שואל למה זה עוכב.

אופיר אקוניס: המדינה בנתה, המדינה רצתה לתת שירות לציבור, באו הירוקים ואמרו: זה מחריב את הנחל הזה ואת הנחל הזה.

אופיר אקוניס: חייבים לשים גבולות ולהכניס את הוויכוחים לפרופורציות הנכונות.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים לקדם את המדינה ולא לתקוע אותה בשנות השמונים.

אופיר אקוניס: המנכ"ל, אנחנו יכולים להסיר את התקנות מסדר היום ולהשאיר את הנתיבים בתל-אביב.

אופיר אקוניס: יבואו מחליפינו לכאן בשנת 2020 ויאמרו: לא עשיתם שום דבר.

יעקב גנות: אדוני, מי כמוך יודע שבמשך ארבע שנים הרכבת לירושלים מתעכבת בגלל 200 מטר דרך.

יעקב גנות: הנושא הזה תקוע.

חמד עמאר: זה יכול לקרות רק במדינת ישראל.

אופיר אקוניס: מה יותר טוב מרכבת?

אופיר אקוניס: אני לא רוצה לפגוע בזכיין, אבל אני חושב שהרכבת עדיפה על כל כלי.

אופיר אקוניס: זאת עמדתי ואני לא יודע מה עמדת האוצר.

אופיר אקוניס: יש להם השגות כלכליות על כמה מהתוואים שמוצעים על ידי המדינה ובכל זאת אני תומך בעמדת הממשלה שרכבות הן הדבר הנכון ביותר מבחינה תחבורתית וחברתית למדינת ישראל.

אופיר אקוניס: זה מוחק את המושג פריפריה.

אופיר אקוניס: לא תהיה פריפריה בעוד עשר שנים.

אופיר אקוניס: אפשר לומר: לא נשקיע ברכבת, למה?

אופיר אקוניס: כי פה יש את זה ופה יש את ההוא.

אופיר אקוניס: הירוקים דווקא התנגדו?

אופיר אקוניס: זה הדבר הכי מפתיע.

יעקב גנות: לא זיהום ולא עומס.

מיטל בשרי: אני רוצה לדעת מה העלות החודשית של נסיעה עבור צרכן שנוסע כל יום לתל-אביב בנתיב המהיר.

מיטל בשרי: מדוע כל הנטל נופל על הצרכן הפרטי ולא על חברות התחבורה הציבורית?

חוה ראובני: התשובה היא אפס.

חוה ראובני: הוא ישים את הרכב ב'חנה וסע' וייסע בשאטל ולא יעלה לו אגורה שחוקה.

חוה ראובני: זה יעלה לו פחות מאשר לנסוע בנתיב החופשי, כולל השחיקה של הרכב והדלק.

מיטל בשרי: אדם שכן יחליט לנסוע ברכב הפרטי שלו בנתיב המהיר, כמה תעלה לו הנסיעה?

יצחק זוכמן: האדם הזה יכול לנסוע בנתיבים הקיימים.

יצחק זוכמן: הוא לא חייב לנסוע בנתיב המהיר.

מיטל בשרי: אני יודעת את זה.

מיטל בשרי: כמה תעלה נסיעה לאדם שיחליט לנסוע בנתיב המהיר?

חוה ראובני: אי אפשר לדעת.

חוה ראובני: תלוי באיזו שעה הוא ייסע, תלוי מה יהיה העומס באותו זמן וזה לא דבר שניתן לחיזוי.

חמד עמאר: אנחנו לא יכולים להיכנס לנושא הזה כי אני מאמין שמי שרוצה לנסוע בנתיב המהיר ורוצה לשלם, שישלם.

יצחק זוכמן: צריך לזכור שהפרויקט בראש ובראשונה מיועד לשפר את הנסיעה בתחבורה הציבורית.

יצחק זוכמן: בעל רכב פרטי שרוצה לנסוע יותר מהר, שישלם.

יצחק זוכמן: ואם הוא לא רוצה לשלם, שייסע בנתיב הרגיל וגם אז מצבו ישופר לעומת מה שקיים היום.

חוה ראובני: צרכן ששילם תמורת נסיעה באוטובוס יקבל שירות יותר טוב.

חוה ראובני: במקום שעה וחצי מירושלים לתל-אביב באוטובוס הוא ייסע 45 דקות.

אופיר אקוניס: הערות נוספות לתקנות?

נמרוד הגלילי: אני מבקש להכניס לנוסח התקנות או להסכם אפשרות שתהיה חובה או ממשק און-ליין כדי שחברות השכרת רכב יוכלו לקבל מידע בזמן אמת על נסיעות ששוכרי הרכב נסעו.

נמרוד הגלילי: פה, אם אתה לא מסדיר מראש את החיוב, יש סנקציה של 60 שקלים נוספים כי דורשים ממך להסדיר את החיוב מראש.

נמרוד הגלילי: כביש 6 מעביר היום מידע לחברות ההשכרה לא ממש און-ליין, אבל משהו שאנחנו יכולים לחיות אתו ולחייב את שוכרי הרכב.

נמרוד הגלילי: הבעיה היא ששוכר רכב שהחזיר את הרכב והחיוב הגיע רק בסוף החודש, אני צריך להתחיל לחייב אותו בכרטיס אשראי וזה יוצר לי בעיות עם חברות כרטיסי האשראי.

נמרוד הגלילי: הבקשה היא לחייב שיהיה ממשק און-ליין וזה ישרת גם את מי שמנהל צי רכב.

נמרוד הגלילי: הרי בסופו של דבר אלה תיירים ששוכרים את הרכב.

אופיר אקוניס: זה ציר שייסעו בו רכבים להשכרה של תיירים שמגיעים, נוחתים בנתב"ג, שוכרים את רכבם בחניונים של נתב"ג ונוסעים לתל-אביב.

אופיר אקוניס: אני מודיע שקיבלנו אישור מיושב ראש הכנסת להמשיך את הישיבה עד השעה 11:30 כי על פי התקנון אנחנו מחויבים לסיים את הישיבה בשעה 11:00.

חוה ראובני: בכביש 6 יש הסדר וולנטרי שלא מעוגן בדין בין ארגון חברות ההשכרה לבין הזכיין.

חוה ראובני: אנחנו לא רואים סיבה שלא יתפתח דבר דומה גם פה.

חוה ראובני: בשעתו הם עתרו לבג"ץ נגד הסעיף שהטיל את החיוב על בעלי הרכב ונמצא הפתרון התפעולי.

חוה ראובני: אני לא רואה סיבה שפתרון תפעולי דומה לא יימצא גם במקרה הזה.

חוה ראובני: הם בעלי הרכב ואין מניעה חוקית ממקורות של פרטיות וכיוצא בזה לדעת שהרכב שלהם נסע שם.

חוה ראובני: רצוי אפילו שיהיה פתרון תפעולי כי אנחנו רוצים שהאגרות ישולמו ואנחנו לא רוצים שהם ייפלו במקומות הלא נכונים.

נמרוד הגלילי: האם ניתן להכניס את זה להסכם, אפילו בהצהרה, שהזכיין מבין שיש צורך בממשק מהיר?

נמרוד הגלילי: צריך להסדיר את הנושא הזה.

חוה ראובני: זה לא קשור ליחסים שבין המדינה לזכיין.

חמד עמאר: לכל כלי הרכב יש איתוראן והם יכולים לדעת בכל דקה איפה הרכב נוסע, נכון?

נמרוד הגלילי: לא.

נמרוד הגלילי: לא לכל רכב יש איתוראן ובטח שלא בכל חברות ההשכרה.

אופיר אקוניס: לא מחייבים את השוכר בהחזרת הרכב?

נמרוד הגלילי: מחייבים, אבל אם אני מקבל את החיוב מזכיין הכביש רק בסוף החודש והתייר כבר נמצא בלוס-אנג'לס, אני בבעיה.

יערה למברגר: אבל יש לך חוזה עם שוכר הרכב ובחוזה הזה אתה יכול להסדיר את היחסים שלך אתו.

יערה למברגר: שכרתי רכב והם נוקטים באמצעי תשלום להבטיח את התשלום בעתיד.

יערה למברגר: יש דוחות שאדם יכול לקבל וזה לא הדבר היחיד.

נמרוד הגלילי: נכון, אבל יש היום בעיות עם חברות כרטיסי האשראי על נושא של חיוב ללא חתימה ולכן אני חושב שנכון.

חוה ראובני: בגלל שהעסקה נעשתה במסמך חסר, השוכר יכול אחר כך לכפור בחיוב ויש להם בעיה.

חוה ראובני: אתה תדאג להתקשר אתו בהסכם וההסכם הזה יכול להיות תפור לפי המידה שלכם.

חוה ראובני: הרי אסור יהיה להיכנס לנתיב כי זאת תהיה הפרה של החוק בלי שיהיה הסכם.

חוה ראובני: צריך יהיה לעשות הסכם ספציפי, לא ההסכם הסטנדרטי הרגיל לגבי בעל הרכב הפרטי, שיסדיר את הנושא.

חוה ראובני: החוק מאפשר את זה.

אתי בנדלר: תהיה אפשרות לשלם מראש?

חוה ראובני: כן, אבל לבודדים.

חוה ראובני: דרך המלך מבחינתנו היא שמכיוון שכריתת הסכם המנוי באופן כללי לא כרוכה בעלויות או בגישה למרכז שירות אלא אפשר לעשות אותה בטלפון או באינטרנט, המצב הרצוי מבחינתנו הוא שכל רכב שלא נמצא בקבוצה של הפטורים, שגם הם צריכים להירשם, יירשם מראש פעם אחת וכשירצה יוכל לנצל את זה.

חוה ראובני: אם ירצו – ייסעו ואם לא ירצו, לא ייסעו.

חוה ראובני: לא יקרה להם כלום, הם רק רשומים וזה לא יטיל עליהם שום עלות.

אופיר אקוניס: אתה רוצה להתייחס או שנסתפק בתשובה שניתנה?

אהרון אלמוג: זאת התשובה הנכונה.

אהרון אלמוג: ההבדל בין כביש 6 לכביש המהיר אומר שהנתיב המהיר מיועד למשתמשים רשומים בלבד לעומת כביש 6, שבו יכולים להיות משתמשים מזדמנים שאחר כך צריך לחפש אותם.

אהרון אלמוג: לכן רישום ראשון פעם אחת אצלנו במערכת פותר את הבעיה הזאת.

אתי בנדלר: עלתה טענה כאילו יש בעיה להגביל בתקנות את הסכום המקסימלי לתשלום משום שרוצים שהסכום יהיה ללא תקרה כדי שזה יביא למעשה לחסימת הכניסה של כלי רכב נוספים שעה שיש גודש רב בכביש.

אתי בנדלר: אני סבורה שאפשר להגביל והשר רשאי לקבוע בתקנות מחירים, שבהם ניתן יהיה להגביל את כניסת כלי הרכב בהתחשב בגודש הכביש מכוח סעיף 4 לחוק ולדעתי זו לא יכולה להיות סיבה לא לקבוע את הסכום המקסימלי.

אתי בנדלר: בסופו של דבר, אני לא יודעת לאיזה סכום אפשר להגיע עם סכום האגרה כשיהיה עומס גדול, אבל אני חושבת שבהחלט ראוי לקבוע את סכום אגרת הבסיס, לקבוע את סכום האגרה המקסימלי שניתן להגיע אליו עם כל הפרמטרים ואם יהיה עומס יתר, פשוט להגביל את כניסת כלי הרכב עד שהעומס יירד במקצת.

אתי בנדלר: יש לזה פתרון חקיקתי מאד פשוט.

אופיר אקוניס: מבחינה טכנית?

אתי בנדלר: בוודאי שיש זכות להגביל כניסת כלי רכב.

חוה ראובני: יש היום מצב שבו תיחסם הכניסה.

חוה ראובני: יש אפשרות חוקית כזאת.

אהרון אלמוג: אבל אז אתם חוסמים גם את התחבורה הציבורית מלהיכנס.

אתי בנדלר: אי אפשר להודיע בשילוט שאין כניסה לכלי רכב פרטיים?

אודי אדירי: השאלה היא האם יותר נכון להגיד לציבור שאין כניסה או להגיד לציבור שהמחיר מאד גבוה.

אודי אדירי: יש משהו עקרוני ולא נעים בכך שאין מחיר מקסימום, אבל צריך לחשוב מה תועלת מרוויח הציבור מזה שיש שלט שאין כניסה?

אתי בנדלר: יכול להיות שהתוצאה הסופית כמעט זהה, אבל מבחינה ציבורית חברי הכנסת צריכים לשקול מה יותר ראוי מבחינה חברתית, להודיע שבשעה הקרובה הכניסה עלותה עבור אלף שקלים או להגיד שאין כניסה.

לאה ורון: כולם מודעים בוועדה לבעלי ההון שיש להם האמצעים לנסוע על הכביש ולשלם גם 500 שקלים על אותם 12 קילומטר.

חוה ראובני: אני אקרא את התקנות.

חוה ראובני: "תקנות נתיבים מהירים (אופן החיוב בתשלום אגרה ואכיפת תשלומים), התש"ע-2009.

חוה ראובני: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3, 3א(א), 4, 4א(ב), 4ח(ג) ו-6(ב) לחוק נתיבים מהירים, התש"ס-2000 (להלן החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת אני מתקין תקנות אלה: פרק א: פרשנות 1.

חוה ראובני: הגדרות.

חוה ראובני: בתקנות אלה – אגרת בסיס – סכום האגרה המזערי שנקבע בחוזה הזכיון שבעל הזכיון רשאי לגבות בשל נסיעה בנתיב מהיר.

חוה ראובני: "החייב" – כמשמעותו בסעיף 3ד(א) או (ב) לחוק.

חוה ראובני: "הפרשים" – הפרשי הצמדה, תוספת פיגור ותוספת ריבית פיגורים כמשמעותם בסעיף 12ג לחוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ"ה-1995, כפי שהוחל בסעיף 5 לחוק.

חוה ראובני: "חשבון" – הודעה על חיוב לגבי כלי רכב או אמצעי זיהוי.

חוה ראובני: "יום החיוב" – לגבי מנוי – יום בחודש שנקבע בהסכם, שבו יסוכמו החיובים של המנוי לצורך חיובו.

חוה ראובני: לגבי מי שאינו מנוי – מועד החיוב לאחר מועד יצירת החיוב, שהחליטה עליו הרשות הממונה.

חוה ראובני: "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

חוה ראובני: "מועד יצירת חיוב" – כל אחד מאלה: (1) בחיוב בשל נסיעה בנתיב מהיר מועד הנסיעה.

חוה ראובני: (2) בחיוב בפיצוי.

חוה ראובני: אני מבקשת להוסיף כאן המילים 'והחזר הוצאות' כי הם תמיד באים בחבילה אחת.

חוה ראובני: (א) בשל אי פרעון חשבון המועד האחרון לפרעונו.

חוה ראובני: (ב) בשל הפעלת סמכויות בעל הזכיון לפי סעיף 4א(א)(3) לחוק, המועד שבו הופעלו או החלו להפעילם לפי העניין.

חוה ראובני: (ג) בשל מעשה שיש בו כדי למנוע את זיהוי הרכב או את החיוב באגרה או שיש בו כדי לפגוע במערכת גביית האגרה באופן אחר, המועד שבו נודע לבעל הזכיון על המעשה.

חוה ראובני: (ד)בשל אי הפקדת ערבון – המועד שנקבע לכך בהסכם.

חוה ראובני: "רשות הרישוי" – כהגדרתה בפקודת התעבורה.

חוה ראובני: "תקופת חיוב" – תקופה המתחילה בחודש שקדם לחודש שבו חל יום החיוב, ביום שמספרו בחודש נספר יום החיוב והמסתיימת ביום שלפני יום החיוב".

אופיר אקוניס: הסברים כלשהם, הגב' ראובני?

חוה ראובני: קשה להסביר חבילה אחת, אבל ההסברים לגבי ההגדרות יבואו יחד עם ההערות המהותיות לסעיפים.

אופיר אקוניס: היועצת המשפטית של הוועדה, בבקשה.

אתי בנדלר: ההגדרה הראשונה בתקנות היא אגרת הבסיס ומוצע להגדיר אותה כאן כ"סכום האגרה המזערי שנקבע בחוזה הזכיון שבעל הרשיון רשאי לגבות בשל נסיעה בנתיב המהיר".

אתי בנדלר: גם כשנמשיך בקריאת התקנות או במתן הסבר להן ייווכחו חברי הכנסת שנושא סכום האגרה הבסיסי הוא עלום, הוא איננו מופיע כלל בתקנות והוועדה מתבקשת לאשר תקנות שכאשר הן יאושרו, אם הן תאושרנה בנוסח הזה, איש מהיושבים כאן, ודאי לא מי שיקרא את התקנות ולא יקרא את הפרוטוקול, לא יידע מה הוא סכום האגרה הבסיסי.

אתי בנדלר: בכנסת הקודמת היתה לפחות ישיבה אחת בנושא הזה והיה איזשהו ויכוח משפטי.

אתי בנדלר: אני לא רוצה להפוך את זה לוויכוח משפטי בין נציגי הממשלה וביני, האם התקנות האלה בכלל עונות על ההסמכה שנקבעה בחוק או לא, שכן סעיף 3(ב) לחוק אומר: "השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת יקבע את סכומי האגרה או את דרך קביעתה ושינויה".

אתי בנדלר: סעיף קטן (ג) אומר: "סכומי האגרה יכול שישתנו, בין היתר, לפי סוג הרכב, מרחק נסיעה, ימי נסיעה, שעת נסיעה, גודש התנועה באותה דרך ומספר הנוסעים ברכב.

אתי בנדלר: אומרים לי נציגי הממשלה, ובצדק, שכפי שקראתי הסמכות היא או לקבוע את סכום האגרה או את דרך קביעת האגרה.

אתי בנדלר: מה שעושים בתקנות האלה הוא לקבוע את דרך קביעת האגרה ודרך קביעת האגרה היא בעצם הסכום שנקבע בחוזה הזכיון והסכום הזה ישתנה בהתאם לפרמטרים, שרובם נקבעו בחוק.

אתי בנדלר: חלק מהם הושמטו והוספו פרמטרים נוספים ובכך סבורים נציגי הממשלה שאכן התקנות עונות על דרישת החוק.

אתי בנדלר: אני לכשעצמי יש לי ספק גדול אם כך הדבר וגם אם ניתן לפרש את החוק בצורה כזאת.

אתי בנדלר: כאמור, אני אינני בטוחה לכשעצמי, אבל אני לא מוכנה להפיל את התקנות על הטענה הזאת.

אתי בנדלר: מכל מקום, אני חושבת שחברי הכנסת צריכים לשקול היטב אם הם רואים את זה כמעשה ראוי, שלא לקבוע אפילו את סכום האגרה הבסיסי ולהשאיר את זה כסכום עלום שיהיה כפי שנקבע בחוזה הזכיון, ועל ידי כך לתת קארט בלאנש לממשלה להגיע לחוזה זכיון עם כל זכיין שהוא ולקבוע את הסכום בלי שלכנסת, בתפקידה הן כגוף מחוקק שמאשר את התקנות האלה והן כמי שמפקחת על עבודת הממשלה אין אמירה לעניין גובה האגרה.

חוה ראובני: את ההערות האלה אנחנו זוכרים מהישיבה האחת שהיתה בנושא.

חוה ראובני: ההערות האלה, אף כי עלית על ההגדרה, מתייחסות יותר לתקנה 3, שטרם קראנו.

חוה ראובני: גם בתקנה 3 יש חלק מהתשובות מכיוון שהסכום לא יהיה עלום.

חוה ראובני: לקחנו על עצמנו את אגרת הבסיס.

לאה ורון: הנוסח שהועבר היום לוועדה הוא נוסח זהה לחלוטין לתקנות שהיו מונחות על שולחן הוועדה ב-3 ביוני 2008.

לאה ורון: אין שום שינוי.

אופיר אקוניס: נתבקשתם לשנות, לא?

אופיר אקוניס: מה היה סיכום הישיבה?

חוה ראובני: נשלחנו לחשוב.

חוה ראובני: לא היו החלטות ולא היו הצבעות.

חוה ראובני: לא היתה אפילו הקראה באותה ישיבה.

אתי בנדלר: כשאני אומרת שהסכום עלום, הכוונה היא שהוא עלום מבחינת קורא התקנות.

חוה ראובני: אבל קורא התקנות מופנה לרשומות ושם יהיה פרסום.

חוה ראובני: אני אתייעץ עם חבריי ואולי נוכל להציע שיהיו פרסומים גם בדרכים נוספות, כמו שנהוג להכניס היום לחקיקה פרסומים באינטרנט וכיוצא בזה.

אתי בנדלר: את זה נציע ממילא.

אתי בנדלר: מדוע אתם לא כותבים את הסכום הבסיסי בתקנות?

חוה ראובני: אני אגיע לזה.

חוה ראובני: זה לא סכום שהזכיין יקבע כרצונו אלא זה כפוף לאישורים או בחוזה זכיון ויש רשות ממונה.

חוה ראובני: אנחנו קובעים פרמטרים ונפרסם גם אותם ברשומות ואלה פרמטרים לא רק של השיקולים אלא המדרגות – מה גובה כל מדרגה, מה המרחק בזמן בין מדרגה למדרגה.

חוה ראובני: תהיה איזושהי יכולת בקרה מול חובות שיהיו ידועות ומפורסמות לרבים לבין מה שיעשה בעל הזכיון.

חוה ראובני: למה אנחנו לא רוצים לפרסם?

חוה ראובני: את הסכום של 5 שקלים שעליהם דיברנו בישיבה הקודמת אנחנו חוזרים ואומרים גם עכשיו ואנחנו רוצים לשמור לעצמנו את הגמישות.

חוה ראובני: הזכרתם את האפשרות שלפעמים צריך לשנות חוזה זכיון ושינוי הוא לאו דווקא מצב לרעת הציבור, שמטיל עליו חובות.

חוה ראובני: הוא יכול גם להקל עליו והיה ויתברר שאין צורך ב-5 שקלים וכשיש כביש ריק, למה לא לגבות במצב כזה 3 שקלים?

אתי בנדלר: אם זה ייקבע בתקנות, תבואו שוב עם בקשה לשינוי התקנות.

אתי בנדלר: מצד שני, כמו שאת אומרת שאפשר להנמיך את הסכום מ-5 שקלים, אפשר גם לשלש או לרבע אותו.

אתי בנדלר: האם הוועדה תסכים לכך שתחליטו שסכום האגרה הבסיסי, בהתאם לנסיבות, ראוי שהוא יהיה 25 שקלים ועליו ייתווספו כל הפרמטרים האחרים?

אופיר אקוניס: דיברנו על סכום מקסימום.

אתי בנדלר: אני מדברת על סכום האגרה הבסיסי עוד לפני שינויו.

לאה ורון: היא אומרת לעגן בתקנות את הסכום המינימלי, את אותם 5 שקלים שעליהם מדברת עורכת הדין ראובני.

חוה ראובני: בהנחה שממילא אנחנו לא מסיימים היום, נבדוק גם את זה כדי לוודא שאנחנו לא נמצאים עם החוזה של הזכיין ומה המשמעויות של זה.

חוה ראובני: אנחנו מבינים שמבחינת

חוה ראובני: כם זה חיוני ואנחנו מבינים, כמובן, גם את הרציונל.

חוה ראובני: אולי נבקש להוסיף לנו סמכות להפחית את הסכום אפילו בלי לחזור הנה.

אתי בנדלר: רעיון יפה.

לאה ורון: אני מניחה שיושב ראש הוועדה והוועדה יאשרו לכם את זה.

אתי בנדלר: כמובן, אז צריך לשנות קצת את הנוסח.

אתי בנדלר: השאלה היא מה תהיה תחולת התקנות האלה, אבל ככל שתהיה, אני מניחה שלכל כביש אגרה יהיה סכום אגרה שונה.

חוה ראובני: זה ייקבע בתוספת.

חוה ראובני: ייכתב שזה סכום האגרה ביחס לכביש המסוים הזה.

אופיר אקוניס: יש הערות לסעיף?

אתי בנדלר: לסעיף הפרשנות אין לי הערות נוספות פרט להערה על אגרת הבסיס, בו אני מבקשת לשנות את ההגדרה.

חוה ראובני: כמובן, זה עוד לא סגור, אבל הייתי מציעה לכתוב שבנתיב הספציפי הזה של הכניסה לתל-אביב אגרת הבסיס היא 5 שקלים או סכום נמוך יותר.

אתי בנדלר: זה מחייב בכל מקרה את שינוי ההגדרה.

אופיר אקוניס: יש הערות נוספות?

אופיר אקוניס: אנחנו נאשר את סעיף ההגדרות בכפוף לסיכום על השינויים.

אופיר אקוניס: אנחנו חייבים לסיים ולכן חבל להתחיל את פרק ב'.

אתי בנדלר: גב' ורון הפנתה את תשומת לבי לכך שבהגדרה "מועד יצירת חיוב" בפסקה (ד), בשל אי הפקדת ערבון, מועד יצירת חיוב רלוונטי כי אם לא משלמים את זה תוך פרק זמן, מתחילות לרוץ עם זה תוספות משמעותיות וכאן בעצם מאשרים גביית תוספות בשל אי הפקדת ערבון החל ממועד שאינו מעוגן בתקנות.

אתי בנדלר: האם לא ראוי גם את זה לתקן?

חוה ראובני: אני מבקשת להזכיר מה הוא הערבון הזה.

חוה ראובני: הערבון, לפי החוק, הוא סכום שיש להפקידו אצל בעל הזכיון כנגד קבלת אמצעי זיהוי.

חוה ראובני: חוק נתיבים מהירים הוא חוק מסגרת ולפחות בפרויקט המסוים הזה זה קבוצה ריקה כי לא יהיה אמצעי זיהוי שיימסר, כך נאמר פה בהצגה קודם.

חוה ראובני: אמצעי הזיהוי יהיה לוחית הרישוי של הרכב ומכיוון שלא יימסר אמצעי זיהוי, ממילא לא ייגבה ערבון.

חוה ראובני: החוק אומר שזה סכום שכנגד ואפילו מהחוק אפשר להבין שגם אם בהסכם יהיה תאריך, עדיין ברור שזה משהו שצמוד ותלוי ונובע מעצם קבלת אמצעי זיהוי.

חוה ראובני: לכן זה לא איזשהו מועד מעורפל עתידי, שייקבע רטרואקטיבית.

חוה ראובני: החוק מגביל את זה כי זה סכום שהוא כנגד קבלת אמצעי זיהוי.

אתי בנדלר: אולי צריך לכתוב שבשל אי הפקדת המועד שהוסכם בין הצדדים כנגד קבלת אמצעי זיהוי.

חוה ראובני: שנקבע לכך בהסכם והוסכם.

אתי בנדלר: על איזה הסכם מדובר כאן?

חוה ראובני: הסכם הסדרת חיובים בין המנוי לבעל הזכיון ולא הסכם הזכיון.

אופיר אקוניס: אני מודיע שאני מעמיד להצבעה את הסעיף הזה ובישיבה הבאה יבוא הנוסח עם התיקונים המבוקשים כפי שסיכמנו עם משרד התחבורה.

אופיר אקוניס: אני עובר להצבעה.

אופיר אקוניס: הצבעה בעד סעיף 1 – הגדרות – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 – הגדרות, נתקבל.

אופיר אקוניס: סעיף 1 – הגדרות, אושר.

אופיר אקוניס: אנחנו ננעל עכשיו את הישיבה ונקבע מועד להמשך הדיון.

אתי בנדלר: הסעיף אושר למעט הגדרת אגרת בסיס.

אופיר אקוניס: בדיוק כך.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.