ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 20, 2009-12-07 11:00

מאיר שטרית: אני פותח את הישיבה, ומקדם בברכה את שר התקשורת, שכיבד אותנו ובא להשתתף בישיבה.

מאיר שטרית: בעיניי, הנושא העומד על הפרק הוא נושא חשוב, והוא נמצא תחת אחריות שר התקשורת, כמו יתר הנושאים האחרים.

מאיר שטרית: אני שמח ששר התקשורת נמצא אתנו.

מאיר שטרית: הוא מכיר את הנושא ופעיל מאד בתחום במשרד התקשורת.

מאיר שטרית: אני מקווה שיחד אתו נוכל באמת להביא לתיקון ולשינוי של הדברים.

מאיר שטרית: אדוני השר, אפתח בפתיחה קצרה.

מאיר שטרית: הזמנו את כל החברות שמספקות אינטרנט, הן ספקים והן חברות התוכן.

מאיר שטרית: אני מניח שיש חלק שהגיעו וחלק שלא.

מאיר שטרית: כל אחד ובחירתו, אבל הדיון יתקיים בכל מקרה.

מאיר שטרית: זהו דיון ראשון.

מאיר שטרית: דיון זה זומן כדי לדון כללית בנושא שירותי אינטרנט בישראל.

מאיר שטרית: מהתרשמותי, במצב הנוכחי, ישראל, שנחשבת כמעצמת היי-טק, היא במידה רבה, לצערי, קצת מפגרת - הרבה מפגרת - אחרי מדינות מפותחות בעולם.

מאיר שטרית: זה לא הגיוני שבארצות-הברית, במזרח הרחוק ובחלק ממדינות אירופה גולשים כבר מזמן במהירות של 100mb ו-150mb, ואצלנו גולשים במהירויות נמוכות מאד.

מאיר שטרית: לדעתי, ממוצע הגלישה בארץ עומד על 2.5mb לשניה, שלא לדבר על זה שלצערי גם אותן חבילות יותר מהירות של 8mb ו-10mb הרבה פעמים זה רק וירטואלי.

מאיר שטרית: מי שגולש באמת באינטרנט יכול לראות שאנו רחוקים מאד מהמהירויות האמיתיות שאמורות להיות.

מאיר שטרית: אני מוכרח לומר שבגלישה אמיתית בכבלים, ואני גולש באינטרנט הרבה מאד שנים, מעולם לא הצלחתי כמעט להגיע, אולי פרט לשבועיים האחרונים, לרמת הגלישה שאני משלם עבורה.

מאיר שטרית: זה מרחק אדיר בין רמת הגלישה שאני משלם לבין מהירות הגלישה שאני מקבל תכל'ס, וזאת מכל מיני סיבות: בלילה זה עמוס, יש יותר מדי קווים וכל מיני תירוצים אחרים.

מאיר שטרית: לא רק זאת, לדעתי, אנו רחוקים מאד מהיכולת להתקדם לשירותי פס רחב להורדה, להעברה של מהירויות של 100mb ומעלה, למרות הפרסומות הגדולות בכל התקשורת והעיתונוחת, גם של "בזק speed ngn" וגם של "Netvision", שאנו נוכל לגלוש במהירות 100mb.

מאיר שטרית: לגבי אזרחים רבים שמתקשרים, ברוב האזורים בארץ אין בכלל תשתית לגלישה של כזו.

מאיר שטרית: לכן, אדוני השר, גם פניתי אליך במכתב וביקשתי לקבל מפה של אזורי התשתית: איפה יש כיסוי של 100mb, ואיפה - אין.

מאיר שטרית: וזאת, כדי שאזרחים יפסיקו לצלצל כדי לברר אם הם יכולים להתחבר או לא.

מאיר שטרית: יכול להיות שמישהו פה רוצה להאיץ באזרחים להוציא שיחות תקשורת ולשלם עבורן, אבל נדמה לי שההגינות מחייבת כל חברה לפרסם.

מאיר שטרית: לדעתי, היו צריכים לשלוח לכל אזרח שמחובר לאינטרנט מכתב ולהודיע לו שיש לו יכולת להתחבר ל-100mb באזורים שיש או להגיד לו שאין לו אפשרות להתחבר במהירות כזו בינתיים ויודיעו לו כאשר יהיה.

מאיר שטרית: ואז, אנשים יפסיקו לצלצל.

מאיר שטרית: הרושם שלי הוא, שהחיבור למהירות 100mb נמצא באזורים מצומצמים ביותר בארץ, גם בחברת "נטויז'ן" וגם בחברת "בזק", כי הם קשורים לספקים.

מאיר שטרית: התשתיות מפגרות מאד בארץ, וזו הסיבה שלא יכולים לגלוש במהירויות של 100mb ומעלה - דבר שבולם את יכולת אזרחי ישראל לקבל שירותים מתקדמים משירותי פס רחב בכל הארץ.

מאיר שטרית: אני בכלל לא מדבר על הפריפריה - אני יודע שאתה תומך בה באופן מלא -שם בכלל מנותקים מהעסק.

מאיר שטרית: יכולתם שם להגיע למהירויות גבוהות היא חלום רחוק.

מאיר שטרית: אדוני השר, אני יודע שהשקעות בתשתיות הן השקעות ענק, שלא נראה לי שהחברות יכולות לשאתן על גבן נכון לעצמן - לא "בזק", לא "נטויז'ן", לא "הוט" ולא אחרות.

מאיר שטרית: הם צריכים לעבור תהליך ארוך מאד כדי לפרוש תשתיות של חפירה בתוך הישובים והכנסת כבלים, כי אם הם יעשו זאת לבד הם לעולם יגמרו זאת.

מאיר שטרית: כמובן שלא יתנו להם להיכנס לתוך התשתיות הקיימות היום.

מאיר שטרית: אתה יודע כמוני, שבתשתיות "בזק" ברוב הערים שהכינו תשתיות, מכינים "נורדקס".

מאיר שטרית: "נורדקס" זו מין קופסת בטון ובה שמונה חורים, ו"בזק" מעביר את החוטים שלו שם, אבל יש עוד המון חורים פנויים.

מאיר שטרית: ברור ש"בזק" לא יתן לאף אחד להיכנס לשם כי הוא יתחרה אתו.

מאיר שטרית: כנ"ל אפשר הרי להקצות תשתיות לשימוש של אנשים אחרים, וכמובן שאף חברה לא תעשה זאת, ואם יעשו זאת - יקבעו כזה מחיר שהוא בשמים ואף אחד לא יכול לעמוד בזה.

מאיר שטרית: לכן, לדעתי, דרושה פה התערבות ממשלתית רצינית בשני תחומים: דבר אחד - פרישת תשתיות.

מאיר שטרית: משרד התקשורת יכול להוביל את העניין הזה.

מאיר שטרית: אני חושב שהמדינה צריכה לממן את פרישת התשתיות בעיקר לפריפריה.

מאיר שטרית: לאחר מכן, לאחר שהם יקומו ויעבדו, אפשר להפריט אותם ולמכור אותם לחברות פרטיות.

מאיר שטרית: המדינה לא תפסיד מההשקעה בתשתיות האלה.

מאיר שטרית: דבר שני שהמדינה יכולה וצריכה לעשות, לדעתי, הוא לקבוע כללים.

מאיר שטרית: היתה החלטה, גם של משרד התקשורת לפני 15 חודשים, המלצה לקבוע אפשרויות לאנשים שהם ספקי אינטרנט להשתמש בפרקי תשתיות, לשכור כאילו קטעי תשתית ולהשתמש בזה.

מאיר שטרית: זה לא קורה, למרות שעברו 15 חודש מאז ההמלצות.

מאיר שטרית: לא קרה שום דבר, ועד היום לא נקבעה אפילו ועדה שאמורה לקבוע את מחירי השימוש בתשתיות האלה.

מאיר שטרית: אדוני השר, ברצוני להזכירך שכאשר הוקמה הטלויזיה בכבלים, על-פי הצעת חוק פרטית שלי, ב-1986, עברה אז הצעת החוק בכנסת נגד הממשלה.

מאיר שטרית: כשחברות הכבלים קמו, אחת הדרישות בחוק היתה שחברות הכבלים יהיו חייבות לתת אפשרות לאנשים לפתוח ערוצים פרטיים בתשלום דרך הכבלים.

מאיר שטרית: נקבעה אז ועדה שהיתה אמורה לקבוע את מחיר התשתית, במידה ואין הסכמה בין חברת הכבלים שאמורה לספק את התשתית לבין הספק שרוצה לספק את התוכן.

מאיר שטרית: באין הסכמה כזו, נקבע שמשרד התקשורת, באמצעות מנגנון מסויים, יקבע את המחיר.

מאיר שטרית: קמו כמה ערוצים - הערוץ הרוסי, ערוץ 24 וערוצים אחרים - שהשתמשו בטכנולוגיה הזאת.

מאיר שטרית: צריך לעשות את אותו הדבר באינטרנט, כדי להכניס הרבה יותר מתחרים, ספקים יותר גדולים, על מנת שיתחרו, יעשירו את הספירה הזאת ויתנו לאנשים אפשרות שימוש יותר רחבה.

מאיר שטרית: בצער קראתי שגם המשרד מתקשה לקבל מחברות התשתיות את המפה איפה יש תשתית של 100mb ואיפה אין.

מאיר שטרית: מאחר ויושבים פה נציגי חברות התשתיות, אפנה אליכם.

מאיר שטרית: אני מבקש שאתם תעבירו.

מאיר שטרית: אם השר מבקש להעביר מפה, אני מציע לכם להעביר מפה.

מאיר שטרית: אני לא הייתי מהסס.

מאיר שטרית: הייתי חושב פעמיים לפני שאני מסרב להעביר מפה לשר התקשורת.

משה כחלון: מאיפה זה?

משה כחלון: מי אמר?

דוברת: אנו מאד מופתעים.

מאיר שטרית: קיבלתי מכתב ממך הבוקר שאומר לי בצער שאתם לא מצליחים לקבל מחברות התשתיות.

משה כחלון: לא.

משה כחלון: זה עדיין לא מושלם.

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: הם לא מצליחים לקבל מחברות תשתיות את הפרטים.

משה כחלון: הם לא השלימו לנו את כל הפרטים.

מאיר שטרית: אדרבא.

מיכל פליישר: נתייחס.

משה כחלון: האם אפשר לראות גם את המכתב?

מאיר שטרית: כן.

מאיר שטרית: אראה לך את המכתב.

מאיר שטרית: בהזדמנות זו, אני גם פונה לחברות תשתיות ומבקש מכם להעביר לכל אזרח, לכל מי שמחובר אליכם לאינטרנט, מכתב האומר האם יש באזורו תשתית שמאפשרת לו לגלוש במהירות יותר גדולה או אין.

מאיר שטרית: אני כבר לא מדבר על המחירים.

מאיר שטרית: אני מוכרח לומר לשבח האינטרנט הישראלי, שגלישה במהירות ממוצעת של 2.5mb היא בין הזולות בעולם.

מאיר שטרית: אבל, אם עולים במהירות הגלישה, התמונה רחוקה מאד מלהיות ורודה, ושם המחירים מגיעים לסכומים אסטרונומיים.

מאיר שטרית: אני חושב שאין שום סיכוי שיגיעו לשם אנשים או שישתמשו בשירותים הללו.

מאיר שטרית: למעשה, זו הסיבה לכך שאנו זימנו דיון זה.

מאיר שטרית: יותר מאוחר יש לי איזו שהיא מצגת קטנה ומאד מעניינת להראות לך על הנתונים בתחומי האינטרנט בארץ בהשוואה כלל-עולמית לפי נתוני ה-OECD.

מאיר שטרית: זה מציג תמונה די מעניינת איפה נמצאת ישראל בתחום הזה ובתחומים שונים.

מאיר שטרית: אני חושב שגם זה יפתח פתח לדיון ופתח לפעולה של משרדך.

מאיר שטרית: כאמור, אני מודה לך שבאת לדיון הזה.

מאיר שטרית: אני מקווה מאד שבעקבות הדיון הזה נוכל להביא תועלת ולשנות את המצב בישראל.

מאיר שטרית: כבוד שר התקשורת, בבקשה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, תודה על ההזמנה והדיון.

משה כחלון: זה דיון חשוב ושהנושא חשוב.

משה כחלון: ברשותך, אומר מספר מלים לגבי איך אני רואה את התחום ומה עשינו ומה אנו עושים.

משה כחלון: אנשי המקצוע, כמובן, ירחיבו בנתונים שאני פחות בקיא בהם.

משה כחלון: ראשית, אני מסכים אתך שהכל מתחיל ומסתיים בתשתיות.

משה כחלון: תשתיות בעיקר פותחות את השוק לתחרות ומאפשרות לטכנולוגיות מתקדמות להגיע לכל בית במדינת ישראל.

משה כחלון: אין לי ספק שהשקעה בטכנולוגיה תביא שינויים חברתיים וסוציולוגיים מרחיקי לכת בתחומי החינוך, המדע, הרפואה ובכל התחומים.

משה כחלון: אני לא חושב שמהפכת המידע נמצאת בשלב הבגרות שלה.

משה כחלון: לדעתי, אנו רק בהתחלה.

משה כחלון: נעזוב את ההשפעה העולמית של הטכנולוגיה, וניקח אפילו את ההשפעה על מדינת ישראל, על החברה במדינת ישראל.

משה כחלון: אם נגיע למצב שילד שחי בפריפריה יוכל ללמוד עם המורים הטובים ביותר, שנמצאים מן הסתם בתל-אביב, במרכז הארץ, באמצעות קו רחב, והוא יצפה בשידורים דרך מסך טלויזיה דיגיטלית או באמצעות מסך מחשב - כל חומות הסטריאוטיפים וכל פערי ההשכלה, ומן הסתם לפערי ההשכלה יש השכלה גם על פערי הכנסה, יצטמצמו, והטכנולוגיות והנגישות של הפריפריה, של האנשים שחיים בפריפריה, יפילו את חומות הסטריאוטיפים ויקטינו את פערי ההשכלה וההכנסה.

משה כחלון: אני מניח שזו מטרה שכולנו תומכים בה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אתה צודק שזו אחריות שלנו כמדינה לדאוג לזה - לדאוג שהילד בחיפה ייהנה מאותן אפליקציות שנהנים בתל-אביב ושזה שבתל-אביב ייהנה מאותן אפליקציות שנהנים בלונדון או באמסטרדם.

משה כחלון: אני מאמין שבסופו של יום התשתיות יביאו לתחרות יותר טובה.

משה כחלון: אני שמח שגם "הוט" וגם "בזק" נכנסו ל-mode של השקעות.

משה כחלון: אינני יודע אם זה לכבוד זה שנכנסתי להיות שר, אבל זה קורה בתקופה האחרונה.

משה כחלון: אינני רוצה להתהדר בנוצות לא לי.

משה כחלון: זה לא ההישג שלי.

משה כחלון: אלה יוזמות שלהם.

משה כחלון: הם גופים פרטיים.

משה כחלון: הם עושים זאת, והם עושים זאת טוב.

משה כחלון: אדוני היושב- ראש, יכול להיות שזה לא מספיק.

משה כחלון: תכף נשמע מהם על המהירויות ועל רוחבי הפס.

משה כחלון: אנו תמיד צריכים לשאוף ליותר.

משה כחלון: שמעתי שבדרום-קוריאה אי-אפשר לקבל טופס 4 אם אין לך פס רחב.

משה כחלון: אנו רואים לאן הגיעה דרום-קוריאה ואלו הישגים היא השיגה בעקבות ההתפתחות הטכנולוגית.

משה כחלון: איגוד קבלני הבניין יכול להירגע, שכן אנו לא רוצים לעשות זאת אלא אם תציע הצעת חוק פרטית.

מאיר שטרית: עוד לא.

מאיר שטרית: צריך שיהיו תשתיות.

מאיר שטרית: מה הטעם לעשות בניינים בלי תשתית?

משה כחלון: אמרתי זאת רק כדי לומר לך שאני הולך אתך ומסכים אתך שאנו נמצאים קצת רחוק ביחס לעולם, אבל בוא ונאמר שאנו נמצאים במגמת עליה.

משה כחלון: המצב הוא לא כמו שהיה לפני שנה וחצי, והוא הרבה יותר טוב.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, בחיים אנו תמיד אומרים שהכיוון והמגמה חשובים.

משה כחלון: הכיוון הוא כיוון של התפתחות והרחבת תשתיות.

משה כחלון: אני אשמח שישראל תהיה בקדמת הבמה הטכנולוגית גם בתחום התשתיות.

משה כחלון: בתחום התוכן אנו נמצאים במקום מצויין, ואני חושב שציינת זאת, ובתשתיות - קצת פחות.

משה כחלון: מה התפקיד או מה אנו עושים?

משה כחלון: מהיום הראשון שנכנסתי לתפקיד חשבתי, ואני עדיין חושב, שלתשתיות חשיבות גבוהה מאד.

משה כחלון: אתה יודע שלכל שר יש סדרי-היום שלו, ואני לקחתי לעצמי את נושא התשתיות.

משה כחלון: אני מנסה להקים חברת תשתיות לאומיות.

משה כחלון: היא לא צריכה השקעה גדולה, ויושבים פה חלק מהעיתונאים שמכירים את זה וגם סיקרו את זה; יש לנו במדינת ישראל אלפי קילומטרים של תשתיות של סיבים אופטיים שיודעים להעביר את המהירויות שאתה מדבר עליהן.

משה כחלון: אני מדבר על 2,500 ק"מ של סיבים אופטיים שיש לחברת החשמל.

מאיר שטרית: אם כך, למה לא להשתמש בהם?

משה כחלון: בהתחלה, האוצר עיכב זאת.

משה כחלון: לפני שבועיים ישבתי עם האוצר, והאוצר עיכב זאת כי הוא רצה להתנות זאת בהתקדמות הרפורמה בחברת החשמל.

משה כחלון: כרגע, לא כל כך ברור מה הולך עם הרפורמה.

משה כחלון: אתה היית גם שר אוצר, ואתה מכיר זאת ואת התנאים.

משה כחלון: לא כל כך ברור מה יהיה עם הרפורמה, וזה בטח לא תחום משרדי.

משה כחלון: הצלחתי לשכנע את האוצר להפריד זאת ולתת לנו לרוץ עם תשתיות חברת החשמל כרגע.

משה כחלון: אנו יודעים שחברת החשמל מגיעה לכל בית במדינת ישראל, ולא צריך לייצר תשתיות חדשות שכן די בהרמת הכפתור ויש חשמל בבית.

משה כחלון: ביום שלישי בשבוע הבא, ב-15 בחודש, אהיה בחברת החשמל בפגישה של הצוות המקצועי שלי והצוות המקצועי שלהם ומנכ"ל חברת החשמל כמובן באחד האתרים שלהם כדי לבחון איך לקדם זאת.

משה כחלון: לשמחתנו, מנכ"ל חברת החשמל הוא איש תקשורת בבסיסו, ויהיה לנו הרבה יותר קל.

משה כחלון: אני שמח על כך שמשרד האוצר נתן לנו הסכמה עקרונית להתחיל להניע את המהלך.

משה כחלון: למע"צ יש כמה מאות קילומטרים של סיבים אופטיים, ויש לרכבת ישראל כמה מאות קילומטרים, וגם ל"מקורות" יש כמה מאות קילומטרים.

משה כחלון: ההתלבטות כרגע כאן היא האם להקים חברת תשתיות.

משה כחלון: שוחחתי על זה עם ראש הממשלה, והוא הסכים באופן עקרוני להתחיל לקדם חברת תשתיות לאומיות בנושא תקשורת.

משה כחלון: אני חושב שזה קצת קשה ומסובך לאחד בין כל הגופים ולחלק זאת.

משה כחלון: קיבלנו החלטה לנסות להתחיל עם מה שיותר נגיש, שזה חברת חשמל.

משה כחלון: במקום לעשות חברת תשתיות, חברת החשמל אפילו היא עצמה תקים חברת תשתיות.

משה כחלון: אני לא נכנס להתחשבנויות, וזה עניינו של האוצר, אבל ההובלה המקצועית תהיה של משרד התקשורת וכמובן בגיבוי משרד האוצר וחברת החשמל שהם השחקנים המרכזיים.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אלה הדברים.

משה כחלון: חשוב לי לציין שאנו פועלים ומבינים את החשיבות.

משה כחלון: אני חושב שנמצאים בכיוון הנכון.

משה כחלון: חשוב לי פה שחברות "בזק" ו"הוט" יתנו את החזון שלהן או יפרשו את תכניותיהן בנוגע לתשתיות, וכמובן משרד התקשורת - את התחומים המקצועיים.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: מי מציג מצגת ממשרד התקשורת?

מאיר שטרית: אחריך ידבר רימון לוי.

מאיר שטרית: מי זה רימון לוי?

דובר: אבי רימון הוא מ"מירס".

מאיר שטרית: כתוב לפני "רימון לוי".

מאיר שטרית: האם הוא פה?

דוברת: הוא מאיגוד האינטרנט.

מאיר שטרית: האם הוא פה?

מאיר שטרית: איך זה כתוב פה?

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: שירותי אינטרנט בישראל - מצגת לוועדת המדע והטכנולוגיה.

יאיר חקק: ) אני יאיר חקק, כלכלן באגף הכלכלה והתקציב במשרד התקשורת.

יאיר חקק: אציג לכם היום מצגת קצרה על עולם שירותי האינטרנט בישראל החל באיך זה עובד בישראל, שזה מודל קצת ייחודי, קצת השוואות בין-לאומיות וכיוונים הן של התעשייה והן של המשרד לעתיד.

יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו:

יאיר חקק: הכנסות שוק התקשורת בישראל (כ-29 מיליארד ש"ח בשנת 2008).

יאיר חקק: ] זהו מבט מלמעלה על שוק התקשורת בישראל - כ-29 מיליארד ש"ח בשנת 2008, שזה נתח לא קטן מהתל"ג.

יאיר חקק: כפי שכבר הבחנתם, הנתח הגדול בשוק התקשורת בישראל הוא בסלולר.

יאיר חקק: הנתחים שאנו מדברים עליהם הם: הנתח הכתום - שהוא ספקי האינטרנט.

מאיר שטרית: גם הוא קשור לאינטרנט.

מאיר שטרית: הרי היום כולם גולשים בסלולר גם באינטרנט.

יאיר חקק: נכון.

יאיר חקק: ספקי האינטרנט זה הנתח הכתום - 6%, שכפי שניתן לראות בהערת שוליים ההכנסות האלה כוללות לא רק את האינטרנט למשקי הבית אלא כל מיני שירותים לעסקים.

יאיר חקק: וכן חלק מהנתח שלמעלה בצבע תכלת, שהוא הנייח, שחלקו משוייך לאינטרנט המהיר - זה מה שאנו קוראים בישראל: תשתית אינטרנט, וחלקו לשיחות טלפון.

יאיר חקק: כאמור, זה מבט ממעוף הציפור על כל שוק התקשורת.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מצב נוכחי של ספקי תשתית וגישה לאינטרנט.

יאיר חקק: ) איך עובד אינטרנט מהיר במשקי הבית בישראל?

יאיר חקק: זה מודל די ייחודי.

יאיר חקק: יש לנו שתי חברות שלהן תשתית גישה רחבת פס בפרישה כלל-ארצית, "בזק" ו"הוט".

מאיר שטרית: איך בפרישה כלל-ארצית?

מאיר שטרית: ברוב אזורי הארץ אי-אפשר להתחבר.

יאיר חקק: אני מדבר על הרשת הקיימת ולא על הרשת החדשה.

מאיר שטרית: תשתית גישה רחבת-פס - כמה רחב הפס?

יאיר חקק: יתקנו אותי נציגי החברות, אבל אם אינני טועה רחבת-פס היום זה בין 8mb-10mb.

יהונתן קלינגר: החל מכמה?

יאיר חקק: החל מ-750 קילו-בייט.

קובי שמש: מעל 80% פרישה של רחב-סרט בארץ.

קובי שמש: יש את זה בשקף.

מאיר שטרית: כן, של 8mb-10mb.

מאיר שטרית: יאיר חקק: כפי שכולנו מכירים זאת מהאינטרנט בבית, יש שתי חברות תשתית, "בזק" ו"הוט": "בזק" עם טכנולוגיית ה-ADSL עם 58% מחיבורי האינטרנט במשקי הבית, ו"הוט" עם 42% מהחיבורים במודם כבלים.

מאיר שטרית: בנוסף, לקוח שרוצה להתחבר לאינטרנט צריך לקנות משהו שנקרא ספק גישה לאינטרנט - ISP (Internet Service Provider), שם יש תחרות בין רבים, כאשר ארבעת הגדולים שם הם: 012smile, 013netvision, בזק בינלאומי ו-018אקספון, וכן יש רשימה ארוכה של ספקים קטנים יותר.

מאיר שטרית: ההמלצה של ועדת גרונאו בסוף הדרך היתה לחייב את בעלי התשתיות האוניברסליות במכירה סיטונאית של שירותים ובהחכרת מקטעי גישה למתחרים.

מאיר שטרית: נאמר בהחלטות ועדת גרונאו, שאחרי שההמלצה הזאת מאושרת ע"י שר התקשורת תוך 15 חודש יעשו זאת.

מאיר שטרית: הוועדה המליצה, שר התקשורת אישר, עברו 15 חודש, ושום דבר לא קרה.

מאיר שטרית: בגלל זה, כל ספקי התוכן תלויים לחלוטין בספק התשתית.

מאיר שטרית: למה לא תחייבו אותם למכור להם במחירים שאתם תקבעו, כמו שהוועדה ממליצה, קטעי תשתית שהם יכולים לספק לך גם את השירות וגם את התשתית ולא לשלם פעמיים?

מאיר שטרית: אדוני השר, אתה משלם גם לזה וגם לזה; כשמשהו מתקלקל, זה אומר "לא, התשתית אשמה" ואיש התשתית אומר "לא, הם אשמים".

מאיר שטרית: כל אחד מאשים את השני.

יאיר חקק: ברשותך, יש שקף על כך.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מבנה התשלום לשירות אינטרנט.

יאיר חקק: ) איך עובד מבנה התשלום?

יאיר חקק: הלקוח יכול: (1) לרכוש את שירותי התשתית רחבת-פס בנפרד מבעל התשתית, "בזק" או "הוט", ואת שירותי הגישה בנפרד מבעל הגישה, אותו ספק ISP.

יאיר חקק: (2) או שהוא יכול, במקרים מסויימים, לרכוש את הגישה ואת התשתית מספק הגישה, כאשר ספק הגישה רוכש את התשתית מבעל התשתית.

יאיר חקק: למרות שמודל זה הוא כך שספק הגישה הוא זה שמספק ללקוח גם את הגישה וגם את התשתית, האחריות לשירות נשארת בידי כל ספק בנפרד.

יאיר חקק: זה לא באמת שוק סיטונאי, מה שאנו מכירים.

יאיר חקק: ההסכם הוא לפרק זמן מוגבל, ובאיזה שהוא שלב הלקוח חוזר להכיר מצד אחד את "בזק או "הוט" ומצד שני את ספק ה-ISP שלו.

יאיר חקק: זה המצב הקיים.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מחירי תשתית.

יאיר חקק: ) המחירים הם נקודה די עקרונית.

יאיר חקק: אלה מחירי התשתית, כאשר מצד ימין אנו רואים את המחיר לחודש וההתפלגות כאן היא על-פי המהירות, מ-1.5mb ועד 32mb.

יאיר חקק: יש באמת בתמחור אנומליה בין 8mb עד 16mb.

יאיר חקק: זו בדיקה מדגמית, ויכול להיות שנפלנו על איזה שהוא מבצע או משהו כזה.

יאיר חקק: לכן, אנו עוקבים אחרי הנתונים האלה מעת לעת.

יאיר חקק: זהו המצב כרגע.

יהונתן קלינגר: האם המחיר למגה הוא ליניארי או אקספוננציאלי?

יהונתן קלינגר: רואים פה את המחירים האבסולוטיים.

יהונתן קלינגר: האם המחיר למגה עולה או יורד?

יאיר חקק: אני לא יודע להגיד לך באיזה קצב, אבל המחיר למגה יורד.

יאיר חקק: כמו שהזכיר היושב-ראש, יש את הכוכבית למטה שאומרת שהמהירות היא המהירות המוצהרת, מה שנקרא בעולם האינטרנט: best effort.

יאיר חקק: רוב חיבורי האינטרנט למשקי הבית, הן בישראל והן בעולם, הם על בסיס best effort.

קובי שמש: אם תיקח את המחיר 400 שקל ותחלק ב-32, תראה שעלות של 2mb יותר נמוכה מאשר עלות של 1.5mb.

יהונתן קלינגר: זה, בדיוק, העניין.

יהונתן קלינגר: המחיר של 32mb, שהוא בסך-הכל 400 שקל לחודש, לעומת ה-60 שקל ל-1.5mb, זה לא כזה הפרש.

יהונתן קלינגר: אני יכול להגיד מנסיון אישי שהרבה פעמים היה יותר זול לקנות משתי ספקיות, מכל אחת 2.5mb מאשר לקחת 5mb לפני 2-3 שנים.

יהונתן קלינגר: זה בעייתי.

דוברת: מאיפה ה-400 שקל האלה?

יאיר חקק: אם אינני טועה, זו בדיקה שנעשתה שלשום באתרים של החברות.

יאיר חקק: זה רק לגבי התשתית.

יאיר חקק: בשקף הבא נגיע ל-ISP.

יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו: מחירי הגישה לאינטרנט (ISP) לפי רוחב פס.

יאיר חקק: ] אלה מחירי הגישה לאינטרנט (ISP).

יאיר חקק: אלה ממוצעים של אותם ארבעה ספקים גדולים שדיברנו עליהם קודם.

יאיר חקק: גם כאן המחירים נעים בין בערך 25 שקל ל-1.5mb ועד 200 שקל ל-20mb.

יאיר חקק: גם כאן

יאיר חקק: מדובר במהירות המוצהרת ב-best effort.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: מחיר משולב.

יאיר חקק: ) עכשיו, נראה את המצרף, שזה החשוב, כי זה מה שמשק הבית משלם בסופו של יום.

מאיר שטרית: שני שליש מהמחירים זה תשתיות.

יאיר חקק: כן, בדרך כלל.

יאיר חקק: גרוסו-מודו שני שליש מהמחיר זה תשתית, והשאר זה ISP.

מאיר שטרית: התשתית קיימת.

מאיר שטרית: איזו הצדקה יש לזה?

מאיר שטרית: למשל: ב"הוט" התשתית קיימת באדמה בכל מקרה, ואלה אותם כבלים שדרכם מגיעה הטלויזיה לבית.

מאיר שטרית: אותו דבר ב"בזק".

מאיר שטרית: התשתית קיימת, והם לא עושים בה כלום, ורק עובר חומר דרכה.

מאיר שטרית: אני לא מבין למה זה עולה כל כך הרבה.

יאיר חקק: אני מאמין, שנציגי החברות יתייחסו אחר כך.

משה כחלון: אני יכול לנחש שהם יגידו שהם צריכים להחזיר את ההשקעה.

מאיר שטרית: אדוני השר, כאשר "בזק" נקנתה במחיר X ונמכרה במחיר שהוא פי שלושה, שלא יספרו לי סיפורים על החזרת השקעה.

דובר: הם החזירו את ההשקעה.

מאיר שטרית: ודאי שהם החזירו את ההשקעה.

דובר: יש גם שירות.

דובר: אני מזכיר לכולם, ששירותי תקשורת זה לא רק תשתית.

מאיר שטרית: ודאי.

מיכל פליישר: גם ISP נותן שירות, והרבה פעמים יותר.

אריאל כהן: השאלה היא איפה יש תחרות ואיפה - אין?

מיכל פליישר: בדיוק.

מיכל פליישר: נגיב.

מאיר שטרית: אין פה תחרות, וזה בדיוק כל העניין.

מאיר שטרית: לא משכירים בשוק סיטונאי קטעי תשתית.

מאיר שטרית: לו היו עושים זאת במחירים שמשרד התקשורת קובע, זה היה משנה את כל התמונה.

מאיר שטרית: אדוני השר, דע לך שבפריפריה למשל אין סיכוי שמישהו יפרוש שם, כלכלית, תשתית מהירה.

מאיר שטרית: הסיכוי היחידי להגיע לשם זה באמצעות ספקים שאכפת להם מהפריפריה ושיתחרו על לבם של הספקים גם בפריפריה.

משה כחלון: האם קריית-שמונה זה פריפריה?

מאיר שטרית: ודאי.

דובר: מה זו פריפריה?

מאיר שטרית: פריפריה זה צפון ודרום.

משה כחלון: האם יש תשתית NGN בקריית-שמונה?

שרון פליישר-בן-יהודה: כן.

שרון פליישר-בן-יהודה: היא הראשונה שהושקה באופן מלא.

משה כחלון: אם כך, קריית שמונה היא לא פריפריה.

משה כחלון: האם שדרות היא פריפריה?

משה כחלון: האם יש שם תשתית NGN?

משה כחלון: ביבנה אין.

משה כחלון: אתה פריפריה.

מאיר שטרית: ביבנה אין.

מאיר שטרית: אנו פריפריה.

אריאל כהן: במצפה-יריחו ובאשקלון.

אריאל כהן: יש לי פה 80 ישובים שאנו פרושים בהם.

מאיר שטרית: למה זה סודי?

משה כחלון: זה לא סודי.

אריאל כהן: זה לא סודי.

אריאל כהן: באתר האינטרנט שלנו יש את כל היישובים.

משה כחלון: אני מציע שנראה את הנתונים ונדון בהם.

מאיר שטרית: אני מוכן להתחייב על זה: דע לך שברוב אזורי הפריפריה - יש בקריית-שמונה ושדרות תודות לצבא - דע לך שאין שום חיבור.

מיכל פליישר: אני נציגת "הוט".

מיכל פליישר: נדבר בהרחבה באופן מסודר בהמשך, אבל היות וזה נשזר לאורך כל הדיון אני חייבת לומר מלה: "הוט" הצהירה על השקת רשת ה-UFI - וב"בזק" ניתן את הכבוד ל-NGN - והכוונה היא שעד סוף שנת 2010, וזו התכנית האסטרטגית, זו התכנית השיווקית, זו הכוונה המוצהרת, להיות בכל בית-אב.

מיכל פליישר: לדברים האלה אין שום שחר.

מאיר שטרית: עם מהירות של 100mb?

מיכל פליישר: עד 100mb.

מיכל פליישר: ההצעות השיווקיות הן זהות לכל היישובים בישראל.

מיכל פליישר: ברגע שאנו משדרגים את הרשת, האינטרס שלנו הוא לחשוף את המידע, לשווק את השירותים ושהם יימכרו ויהיו בכל בית בישראל.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

מאיר שטרית: רשמנו שעד 2010 תהיה ב"הוט" תשתית בכל הארץ ל-100mb.

מאיר שטרית: לכם כבר יש כבלים באדמה לכל מקום.

מיכל פליישר: בכל מקום שיש כבלים באדמה תהיה תשתית של עד 100mb.

מיכל פליישר: זה נכון שיש כמעט בכל מקום.

מיכל פליישר: הישובים, שיש לנו פרישה עד סוף השנה הזאת ל-800-900 בתי-אב - יקריא כאן מנהל השיווק בהמשך את שמות היישובים - זה מקרי לחלוטין.

מיכל פליישר: הגענו לתל-אביב רק עכשיו.

מיכל פליישר: להפך, יש לנו נתונים מעודדים בעניין הזה, וזה צריך להיות הבסיס לדיון.

מיכל פליישר: החלומות מתגשמים.

יגאל ברקת: אני חייב להגיד שגם ב"בזק" זה אותו דבר.

יגאל ברקת: יותר מזה - התחלנו לפרוש לפני שנה, ולתל-אביב הגענו רק עכשיו.

יגאל ברקת: הפרוייקט שלנו הוא קצת יותר מורחב, כי אנו לא משתמשים בתשתית שבאדמה אלא מביאים סיב אופטי במרחק של 750 מטר מכל ארון במדינת ישראל.

יגאל ברקת: זה פרוייקט שקשה לתפוש אותו ולא מבינים אותו.

יגאל ברקת: אני אומר באחריות, שלא נעשה פרוייקט תשתיות בהיקף כזה במדינת ישראל ב-15 השנים האחרונות.

מאיר שטרית: בכל מקרה, לכם זה כדאי כי אתם מעבירים דרכו לא רק אינטרנט אלא גם שידורים והכל אתם מעבירים דרך הסיב האופטי הזה.

שרון פליישר-בן-יהודה: לא מעבירים שום שידורים.

יגאל ברקת: לצערנו, לא.

מאיר שטרית: אפשר להעביר דרך סיב אופטי.

מאיר שטרית: זה פס הרבה יותר רחב.

שרון פליישר-בן-יהודה: אפשר, אבל אסור לנו.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו נשמח ששר התקשורת יתן לנו.

משה כחלון: בואי ונגמור קודם עם זה.

מאיר שטרית: אנו נעשה דיון נפרד על זה.

מיכל פליישר: זה בדיון נפרד.

קובי שמש: ראשית, צריך לשים לב לדקויות: זה לא 100mb אלא עד 100mb.

מאיר שטרית: גם 2mb זה "עד 100mb".

קובי שמש: נכון.

קובי שמש: שנית, לגבי "הוט", כמו בתכנית שהביאה, זה עד סוף 2010, ו"בזק" - הפרישה שלה היא תוך שלוש שנים.

יאיר חקק: (מקרן שקף, שכותרתו: התפלגות מהירות הגלישה בישראל.

יאיר חקק: ) זו טבלה שמראה את התפלגות מהירות הגלישה בישראל היום.

יאיר חקק: רואים שכ-45% מהגולשים גולשים במהירות של עד 1.5mb, 37% - בטווח של בין 1.5mb ל-3mb, וכ-18% - מעל 3mb.

יאיר חקק: כמו שאפשר לראות בהערה למטה, נכון לדצמבר 2009, הממוצע הוא בעליה מתמדת.

יאיר חקק: ממרץ הממוצע גדל מ-2mb ל-2.6mb, שזה שיפור לא מבוטל בכלל - כ-30%.

יאיר חקק: [מהירות גלישה ממוצע בהשוואה בין-לאומית (ע"פ ארגון OECD).

יאיר חקק: ] עכשיו, נדבר על השוואות בין-לאומיות ואיפה אנחנו ביחס לעולם.

יאיר חקק: זו מהירות גלישה מרבית ממוצעת - סליחה, יש כאן איזו שהיא טעות בכותרת - בהשוואה בין-לאומית.

יאיר חקק: זה סוף 2008, ואלה הנתונים הכי עדכניים.

דובר: למה ישראל לא במקום הראשון?

יאיר חקק: זה נכון לסוף 2008, כאשר השקף הזה איננו מתייחס לרשתות החדשות הן של "בזק" והן של "הוט".

יאיר חקק: אם לצורך הדוגמא ניקח את ארצות-הברית שם המהירות הממוצעת היא כ-18mb והיא נמצאת כמה מקומות משמאלנו, אנו כמובן העמודה הכתומה, אז זוהי המהירות המרבית הממוצעת בכל מדינה.

יאיר חקק: אלו נתוני ה-OECD, הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי.

מיכל פליישר: מה זה "מרבית"?

אסף כהן: אני אסף כהן, סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת, ואסביר זאת.

אסף כהן: יש לי הערה אחת לגבי הנתונים כי לפעמים יש בלבול מהי מהירות ממוצעת.

אסף כהן: ה-OECD לוקחים בכל מדינה את ספקי הפס הרחב ובודקים מהי ההצעה המרבית של כל ספק כזה שמציע ללקוח, ועושים ממוצע פשוט בין המפעילים.

אסף כהן: אם בישראל מחר בבוקר אחד יציג 20mb והשני יציע 30mb, הממוצע של ישראל בעניין הזה יהיה 25mb, בלי קשר לשקף הקודם שיאיר חקק הציג שהוא מציג כמה אנשים צורכים בממוצע.

אסף כהן: לא מדובר בגרף הזה על כמה אנשים צורכים בממוצע אלא על המהירות המרבית שלקוח מסוגל לקבל בממוצע בין הספקים.

אסף כהן: זה נכון שלגבי דרום-קוריאה ויפן זה גם מאד קרוב לממוצע בו אנשים צורכים.

אסף כהן: אבל, במדינות אחרות, בהן fiber to the home רק התחיל וכדו', זה עדיין לא אומר שהממוצע הוא ממוצע כל כך גבוה - הממוצע האמיתי לעומת ה-2.5mb פה.

יגאל ברקת: אסף כהן, שאלת מליון הדולר היא: כולנו מציגים נתונים תיאורטיים.

יגאל ברקת: בואו ונבין כמה לקוחות מחוברים ל-100mb.

יגאל ברקת: מחר בבוקר אני יכול להשיק קצב של 100mb וגם 150mb ואין בעיה, אך יהיו על זה עשרה לקוחות.

יגאל ברקת: בקצב ממוצע צריך לראות קצב צריכה בפועל ולא קצב תיאורטי של הצעות הספקים.

יגאל ברקת: דרך אגב, אנו עשינו עבודה כזאת ובדקנו את ההצעות לפי ה-OECD, אותם נתונים שלכם, והלכנו לאתרי האינטרנט.

יגאל ברקת: זו העבודה הכי פשוטה, וכל אחד יכול לעשות זאת.

יגאל ברקת: מדובר על אתרי האינטרנט של כל המדינות פה, של כל הספקים.

יגאל ברקת: ראינו את הקצבים ומה הם באמת מציעים ללקוחות, --

רועי גולדשמידט: השאלה היא כמה זה עולה.

יגאל ברקת: --ברוב המקרים זה חצי.

יגאל ברקת: בצרפת אני יכול להגיד לך, מפגישות שאני עשיתי גם עם Free וגם עם "פראנס טלקום", שזה רחוק מאד מהמצב הזה.

יגאל ברקת: זה שיש fiber to the home ומציעים 50mb ובסוף מקבלים זאת שני רובעים בפריז על 20 איש, זה עדיין לא שם את פריז במקום של 50mb.

יגאל ברקת: הקצב האמיתי נמוך בצורה דרמטית יותר.

אסף כהן: בסדר.

אסף כהן: אני רק ציינתי את מגבלות ההשוואה הזאת.

קובי שמש: אפשר לקחת דוגמאות של חברת "פאסטרו" באיטליה שהשיקה רשת של fiber to the home של 100mb ללקוח.

קובי שמש: אפשר לתת כל מיני דוגמאות.

שרון פליישר-בן-יהודה: יש לה שירות אוניברסלי - נכון?

שרון פליישר-בן-יהודה: היא צריכה להגיע לקריית-שמונה עם ה-100mb.

קובי שמש: באופן כללי, יש חברות שנותנות 100mb.

דוברת: גם בארץ יהיה 100mb.

שרון פליישר-בן-יהודה: ברומא.

שרון פליישר-בן-יהודה: יש פה גם שאלה של צורך ושל לקוחות.

דוברת: השאלה היא באיזה מחיר.

מאיר שטרית: יש הרבה גולשים בקריית-שמונה ב-100mb.

מאיר שטרית: זה עולה 1,000 שקל לחודש.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו:

יאיר חקק: שיעור חדירת שירותי פס רחב מתוך 100 תושבים - בהשוואה בין-לאומית.

יאיר חקק: ) שקף זה מתאר את שיעור חדירת שירותי פס רחב מתוך 100 תושבים בהשוואה בין-לאומית, ואלה גם נתוני ה-OECD.

מאיר שטרית: מה זה פס רחב?

מאיר שטרית: האם בכל מדינה זה מוגדר אחרת?

יאיר חקק: כן.

יאיר חקק: ההגדרה הפורמלית של ארגון התקשורת הבין-לאומי הוא שפס רחב הוא כל מה שהוא מעל 384 קילו-ביט.

מאיר שטרית: לחלק את זה ל-8?

אסף כהן: בלי לחלק ל-8.

אסף כהן: זה שליש מגה, לעומת המגות שאנו מדברים עליהם.

אסף כהן: ההגדרה היא שליש מגה, אבל כולם מספקים יותר, ופשוט לא שינו את ההגדרה הזאת.

יאיר חקק: שליש מגה.

יאיר חקק: אני חייב לציין שאינטרנט נייח הוא מוצר של משק בית.

יאיר חקק: בגלל שבישראל משק הבית הממוצע יחסית גבוה, מצבנו יותר טוב ממה שהוא נראה כאן.

יאיר חקק: זה לא מקרי שבנורבגיה יש הרבה מאד חיבורי פס רחב, כי שם אותם 100 תושבים מתחלקים ליותר מ-50 משקי בית ובישראל זה יותר קרוב ל-40.

יאיר חקק: לכן, אם היינו עושים את ה חדירה למשקי-הבית, ונראה זאת בשקף הבא, מצבנו הרבה יותר מזהיר.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: אינטרנט מהיר במשקי בית בישראל.

יאיר חקק: ) היום, כ-82% ממשקי הבית בישראל מחוברים לאינטרנט המהיר.

יאיר חקק: אני חושב שכולנו יכולים להתגאות בזה.

יאיר חקק: אלה נתונים הן של משרד התקשורת והן של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו: אינטרנט אלחוטי בחצרות סגורים (באמצעות נתב אלחוטי - WIFI).

יאיר חקק: ] נדבר קצת על דרכים אלטרנטיביות לעשות שימוש באינטרנט.

יאיר חקק: כיום, ניתן לציבור אפשרות לעשות שימוש ללא רישוי בטווח התדרים 2.4 ג'יגה הרץ בחצרות תחומים - לאו דוקא סגורים אבל תחומים.

יאיר חקק: יש מאות אלפי משקי-בית ועסקים שעושים כיום שימוש באינטרנט האלחוטי, כמו שהגעתי היום לכנסת והופתעתי לגלות שגם הכנסת עושה שימוש ב-WIFI.

יאיר חקק: בכוונת המשרד בהמשך לאפשר שימוש ב-WIFI גם מחוץ לחצרות תחומים, כלומר בשטח הציבורי.

מאיר שטרית: בעצם, למה לא?

דובר: יש כמה סיבות.

יאיר חקק: למיטב ידיעתי, יש מגבלת הספק, כלומר שאנו לא רוצים שתתפתח שם מלחמת הספקים ושהציבור "יוּרד" מהתדר בגלל שיהיו יותר מדי.

יאיר חקק: היתה גם איזו שהיא מגבלה ביטחונית שלא נרחיב עליה.

יאיר חקק: אני מקווה שאנו לקראת פתרון בעניין הזה.

יאיר חקק: קודם כל, זה דבר די ייחודי לישראל שיש פרישת WIFI חינמית כל כך רחבה.

יאיר חקק: זה דבר מבורך, ואנו רוצים לעודד זאת.

יאיר חקק: אנו רוצים לאפשר זאת גם מחוץ לחצרות תחומים וגם לבעלי הרשיונות.

יאיר חקק: היום, השימוש ב-WIFI הוא לציבור בלבד ולא לבעלי הרשיונות.

יאיר חקק: אנו שוקלים לאפשר גם לבעלי הרשיונות לעשות שימוש בתדר כמובן באותן מגבלות שיש על האזרח הפשוט, כלומר לא יתנו לו זכויות עודפות בתדר, אבל שגם חברות תקשורת יוכלו לפרוש נקודות WIFI.

קובי שמש: הערה קטנה - היום, אנו עובדים לפי התקן האירופאי, ואנו שוקלים אולי לעבור לתקן האמריקאי עם הספקים יותר גבוהים.

מאיר שטרית: אני מבין שיש נקודת WIFI במקום כלשהו או חיבור אינטרנט מרכזי ואנשים מתחברים.

מאיר שטרית: מי שיש לו את הרשיון לא משלם יותר, כלומר לא משנה כמה אנשים גולשים הוא ישלם אותו דבר.

יאיר חקק: נכון, אבל רוחב הפס מתחלק בין כל הגולשים.

מאיר שטרית: למשל: בית-מלון שיש לו WIFI ישלם אותו דבר בין אם גולשים 10, 20 או 30 אנשים.

קובי שמש: הוא לקוח עסקי.

מאיר שטרית: אדוני השר, זה דבר מעניין.

מאיר שטרית: WIFI היא נקודה שמשדרת באוויר, ואתה יכול להתחבר דרך האוויר.

מאיר שטרית: יש WIFI בכל הכנסת ואפשר להתחבר.

מאיר שטרית: מי שיש לו WIFI לא משלם יותר אם גולשים באותו מקום 20, 40 או 50 איש.

מאיר שטרית: להפתעתי, אתה רואה למשל בבתי-מלון ישראליים, כדי לעודד את התיירות הישראלית, יש דברים יוצאי דופן.

משה כחלון: כן.

משה כחלון: ראיתי, כשהייתי בכנס העיתונאים.

משה כחלון: 20 שקל ל- - -

מאיר שטרית: "קלאב הוטל" - חנם, "אורכידיאה" - חנם, "ויסטה" - חנם, "פרים מיוזיק" - 28 שקל לשעה ו-68 שקל ליום, "רימונים" ו"נפטון" - 30.5 שקל לשעה ו-68.75 שקל ליום, "רויאל ביץ'" - 25 שקל לשעה ו-70 שקל ליום, "הרודס" - 27 שקל ו-70 שקל ליום.

מאיר שטרית: איזה הגיון יש במחירים האלה?

יהונתן קלינגר: אנשים מוכנים לשלם, וזה הכל.

יהונתן קלינגר: כל עוד אנשים משלמים, יש כסף.

מאיר שטרית: מי שזקוק לאינטרנט אין לו ברירה.

משה כחלון: האם אתה יודע מה הם עושים?

משה כחלון: הם משוטטים בין בתי-המלון, ואיפה שתופסים --

מאיר שטרית: --מעבירים.

מאיר שטרית: המחירים האלה - זה לא יאומן.

מאיר שטרית: במצב הזה, נראה לי שכולם מגיעים ל-60-80 שקל לשעה.

מאיר שטרית: יכול להיות שצריך לפנות לממונה על ההגבלים העסקיים ולהגיד: "תטיל פיקוח".

מאיר שטרית: מה זאת אומרת?

מאיר שטרית: זו פשוט הפקרות.

מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד שבעיניי זה שוד לאור היום.

מאיר שטרית: גם כך, אנשים משלמים הון תועפות על לילה באילת, כשבאותו מחיר ללילה אפשר לישון שלושה לילות עם טיסות בתורכיה או ביון.

מאיר שטרית: למה להוסיף על זה גם אינטרנט?

מאיר שטרית: תהיו קצת פתוחים.

מאיר שטרית: מה הרעיון?

מיכל פליישר: למען הסר ספק, לא מסתכלים על חברות התקשורת בהיבט הזה.

מאיר שטרית: לא על חברות התקשורת אלא על בתי-המלון.

מאיר שטרית: הבעלים שמנצלים את האזרח הפשוט.

מאיר שטרית: זה לא חברות התקשורת.

מאיר שטרית: אני לא בא אליכם בטענה.

מאיר שטרית: אתם הרי גובים מחיר אחד מהמלון.

מאיר שטרית: צריך לעשות חוק שאסור להם לגבות יותר מ-10 שקלים ליום על האינטרנט.

מאיר שטרית: צריכים לתת זאת חנם.

מאיר שטרית: נזמין גם את שר התיירות.

משה כחלון: יש הרבה חוקים שצריכים לעשות, ויש גם הרבה חוקים שלא צריכים לעשות.

מאיר שטרית: אפשר לעשות בלי חוקים.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו:

יאיר חקק: אינטרנט באלחוט - WIMAX נייח.

יאיר חקק: ) עוד יוזמה של המשרד להגדיל את השימוש באינטרנט היא טכנולוגיית WIMAX.

יאיר חקק: זו טכנולוגיה שהיא fixed wireless, כלומר טכנולוגיה אלחוטית נייחת.

יאיר חקק: השר כינס ועדת מכרזים לעניין לפני כמה חודשים.

יאיר חקק: עומדים למכרז תדרים בתחום ה-3.5 ו-3.7 ג'יגה הרץ, שיאפשרו מתן שירותי גישה לאינטרנט באמצעים אלחוטיים.

יאיר חקק: המהלך עשוי להביא לכניסת מפעילים חדשים לשוק האינטרנט המהיר בישראל עם דגש על מתן שירות באזורים דלי אוכלוסין ומרוחקים.

מאיר שטרית: לאיזו מהירות מגיעים?

יאיר חקק: נכון להיום - ויתקנו אותי נציגי החברות - אבל במעבדה מדברים על כך שזה יכול להגיע ל-50mb.

יאיר חקק: ועדת המכרזים פרסמה הצהרת כוונות לפני כמה שבועות לשוק לקראת המכרז, וכולם מוזמנים להיכנס לאתר המשרד.

אסף כהן: זה לגבי ה-UMTS.

אסף כהן: לגבי זה, לא.

יאיר חקק: נכון.

יאיר חקק: זהו עוד מהלך שעלול להביא בשורה.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו:

יאיר חקק: שוק סיטונאי - "ועדת גרונאו".

יאיר חקק: ) שוק סיטונאי - ועדה ציבורית בראשות פרופסור ראובן גרונאו מהאוניברסיטה העברית המליצה לכונן בישראל שוק סיטונאי בתקשורת נייחת לרבות במרכיבי הרשת החדישים, כלומר רשתות ה-NGN של "בזק" ו-UFI של "הוט".

יאיר חקק: החזון של הוועדה הוא שיתאפשר לכל ספק שירותים לרכוש שירותי תשתית מבעלי התשתית ולהציע חבילת שירותים ללקוחות.

יאיר חקק: מה המשרד עושה כדי ליישם?

יאיר חקק: המשרד עכשיו נמצא בתהליכי הקמה של ועדה ציבורית, אשר תעשה שני דברים: היא תעסוק בתעריפי חברת "בזק", והיא תקבע כללים ותעריפים לשוק סיטונאי בתקשורת הנייחת.

יאיר חקק: הוועדה הזאת אמורה לעסוק בשני הדברים, כדי שלא ייווצרו ארביטראז'ים או בעיות בתמחור.

יאיר חקק: עד כאן ועדת גרונאו.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו:

יאיר חקק: תחרות נוספת: אינטרנט סלולרי רחב-פס.

יאיר חקק: ) עוד דרך לגלוש באינטרנט בישראל שהופכת היום ליותר ויותר פופולרית היא אינטרנט סלולרי רחב-פס.

יאיר חקק: שלושת מפעילי הסלולר הגדולים - "פלאפון", "פרטנר" ו"סלקום" - פרשו רשתות מהירות מדור 3, מה שנקרא בשפה המקצועי: 3G.

יאיר חקק: למפעילים האלה יותר מ-2.3 מליוני לקוחות דור שלישי, אם כי צריך לסייג ולומר שלא כולם עושים בפועל שימוש בשירות, כלומר חלקם התחברו לרשת החדשה כי הם קנו מכשיר חדיש אבל לא עושים בו שימוש.

מאיר שטרית: הם משלמים את החבילה בלית ברירה.

יאיר חקק: גם בנושא הזה המשרד פעל.

יאיר חקק: למיטב ידיעתי, אני לא כל כך בקיא בעניין הסלולר, אבל אני חושב- - -

מאיר שטרית: אתה משלם 50 שקל לחודש, עוד לפני שגלשת כמעט, על חבילה של נדמה לי 100mb הורדה, שאתה גומר אותה ביום.

מאיר שטרית: כך שבחודש אתה צובר כמויות עצומות של כסף.

משה כחלון: על דור שלישי משלמים 20 שקל--

מאיר שטרית: --ליום.

מאיר שטרית: אני אראה לך כמה נתונים, ותראה שחבל על הזמן.

יאיר חקק: בנוסף לאותם לקוחות מהשורה שמחוברים לרשת החדשה, יש עשרות אלפי חיבורים רחבי-פס ניידים ייעודיים.

מאיר שטרית: אדוני השר, אתה יודע שמפה, אחרי שנה וחצי מתחילת הכנסת, אני עובר להיות יושב-ראש ועדת הכלכלה.

מאיר שטרית: אנו רק מכינים את הרקע לדיונים שם.

משה כחלון: האם אדוני רומז שמפלגת קדימה רוצה עוד סיבוב באופוזיציה?

משה כחלון: ועדת הכלכלה - זה אופוזיציה.

אברהם מיכאלי: היום, זה קואליציה.

אברהם מיכאלי: הוא רוצה להצטרף לקואליציה.

מאיר שטרית: האם אתה מתכוון להישאר שם עוד הרבה זמן?

אברהם מיכאלי: לא.

אברהם מיכאלי: הוא רוצה להצטרף לקואליציה.

מאיר שטרית: אולי תתחלפו קודם, אבל אתם לא תתחלפו כנראה בשנה וחצי מתחילת הכנסת.

מאיר שטרית: על-פי הסדר הפנימי אצלנו, אני עובר לוועדת הכלכלה לאחר שנה וחצי, ואז נוכל לטפל בנושא התקשורת שם ביתר נמרצות.

יאיר חקק: כאמור, אפשר להתחבר לרשת הניידת עם חיבור ייעודי, מודם USB למחשב הנייד וכו'.

יאיר חקק: אפשר לעשותו הן באמצעות מודם USB והן באמצעות נתב.

מאיר שטרית: מהי מהירות הגלישה?

יאיר חקק: מהירות הגלישה שם מגיעה לכ-4mb.

יאיר חקק: יש מגבלות אינהרנטיות לתשתית הניידת, אבל נכון להיום זה המצב.

יאיר חקק: חברות הסלולר מתכננות לשדרג את הרשתות שלהן לרשת של הדור הרביעי, ה-4G.

מאיר שטרית: האם משרד התקשורת חוסם את האפשרות של אנשים להשתמש ב-Skype ולדבר חנם?

יאיר חקק: לא, ונגיע לזה.

יאיר חקק: ההפך הוא נכון.

יאיר חקק: אנו רואים בזה חלק מהמנדט שלנו.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו:

יאיר חקק: רשתות הדור הבא - NGN ו-UFI.

יאיר חקק: ) רשתות הדור הבא - לאחרונה, התחרות בין התשתיות התחילה לצבור תאוצה.

יאיר חקק: אם עד לפני שנה או שנתיים ראינו איזה שהוא קפאון בתשתיות, בתקופה האחרונה אנו עדים להתעוררות מסויימת בתחרות מבוססת תשתית.

יאיר חקק: "בזק" החלה לפרוש רשת סיבים אופטיים עד לארונות הסעף ונחושת משם לבית הלקוח.

יאיר חקק: זו תצורה שנקראת בעגה המקצועית: fiber to the curb, כלומר סיבים אופטיים עד שפת המדרכה.

יאיר חקק: כמו שהם אמרו, המרחק הממוצע בין הארון ללקוח עומד על כ-750 מטר.

יאיר חקק: המהירות.

יאיר חקק: הרשת הזאת מאפשרת היום קצב הורדה מרבי של עד 50mb.

יאיר חקק: גם "הוט" התחילה לפרוש רשת חדשה שמאפשרת קצב הורדה מרבי של 100mb.

יאיר חקק: מה המשרד עושה בעניין?

יאיר חקק: המשרד דרש מבעלי התשתיות להציג נתונים אודות היקף וקצב הפרישה, ואת הנתונים אודות ממשקים של כל מיני ספקי ערך מוסף שלא ימצאו את עצמם בלי גישה לתשתיות.

יאיר חקק: כמו שאמר השר, חסרים פרטים, אבל אני חושב שאנו זוכים בשיתוף פעולה מצד המפעילים.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: יכולתן של הרשתות החדשות.

יאיר חקק: ) מה יודעות הרשתות החדשות האלה לעשות?

יאיר חקק: הן יודעות לתמוך במספר גדול מאד של אפליקציות: שירותי טלפון מבוססי אינטרנט (VOIP), Skype ודומיהן, שזה הופך היום כמעט לדבר שבשגרה, שירותי תוכן מתקדמים (internet TV) לרבות אינטראקטיביות מאד גבוהה, שירותים באמת ברמה שלא הכרנו עד היום בישראל, משחקים רחבי-פס ועוד הרבה מאד אפליקציות שיסופקו באמצעות האינטרנט.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: ניטרליות ברשת - מניעת אפליה.

יאיר חקק: ) לכן, המשרד יוצא לאיזה שהוא מהלך שנקרא: ניטרליות ברשת.

יאיר חקק: היא אומרת שהמשרד מתפקידו, כרגולטור, להבטיח כי הרשתות יהיו פתוחות לכל האפליקציות וכי ספקי התקשורת לא יפלו לרעה אפליקציות מסויימות או ספקים מסויימים, כמו שאמר היושב-ראש, כגון Skype.

מאיר שטרית: היום, המצב הוא שאי-אפשר.

יאיר חקק: לא.

יאיר חקק: היום, המצב הוא שאפשר.

יאיר חקק: בכל רשת בישראל ניתן לעשות שימוש בכל אפליקציה אינטרנטית ללא חסימה.

מאיר שטרית: האם היום ניתן להשתמש ב- Skype בארץ ולדבר לטלפון רגיל חנם?

יאיר חקק: כן.

יאיר חקק: לא חנם, אבל בעלות נמוכה - בעלות ש- Skypeקובעים.

יאיר חקק: אין דין ודברים בין ספקי האינטרנט בישראל לבין Skype.

מאיר שטרית: דרך אגב, שמעתי התפתחות שתפתור את הבעיה הזאת והוא יכול לדבר חנם.

יאיר חקק: כן.

יאיר חקק: אלו דברים המשרד ער להם במובן של האפליה?

יאיר חקק: יש אפליה טכנולוגית, כלומר ספקי התשתית או ה-ISP עלולים לסכן כניסת ספקים חדשים באמצעות חסימות ותיעדופים שליליים לשירותים מסויימים, לדוגמא: מספיק שספק ISP מוסיף איזה שהוא delay לתנועת Voice Over IP, ואיכות השמע יורדת לרמות לא מקובלות.

יאיר חקק: המשרד הודיע לכלל הספקים, ואני חושב שכל הספקים סביב השולחן קיבלו את הוראות המשרד ונענו להן, כי אין לבצע אפליה טכנולוגית מהסוג הזה.

יאיר חקק: כלומר, אין לעשות תיעדוף שלילי לאפליקציה כזו או אחרת.

אסף כהן: הזכרת את Skype, וצריך לזכור שהתחרות בטלפוניה הנייחת חלקה המעניין מתבסס בדיוק על טכנולוגיות של Voice Over IP.

אסף כהן: אם ניקח ספקי Voice Over Broad Band בארץ, לדוגמא 012smile, שנותנים שירות על גבי רשת רחבת-פס גם של הכבלים וגם של "בזק" - "בזק" והכבלים, למרות שזה מתחרה בשירותי הטלפוניה שלהם לא חוסמים אותם.

קרן צוקרמן: עושים להם בעיות אחרות.

אסף כהן: תני רגע לגדר את זה רק לגבי העניין הזה, ובעיות אחרות - אחר כך.

אסף כהן: אנו מצפים שגם כאשר הטכנולוגיה מתפתחת באופן שאפשר יהיה לעשות את אותם דברים על גבי רשתות הסלולר, שגם רשתות הסלולר לא יחסמו.

יאיר חקק: [מקרין שקף, שכותרתו: ניטרליות ברשת: מניעת הפליה (2).] יש גם אפליה מסוג אחר - אפליה תמחירית.

יאיר חקק: ספקי תשתית או ISP עלולים לסכן כניסת ספקים חדשים באמצעות תמחור מפלה של שירותי פס רחב, כלומר פשוט לדאוג את שירות ה-broad band כך שלא יהיה כדאי להשתמש בשירותים של ספק מתחרה.

יאיר חקק: הבעיה הזאת היא קצת יותר סבוכה מהבעיה הקודמת, והמשרד, כמו רגולטורים רבים בעולם, בראש הרשימה הזאת עומד ה-FCC, רגולטור התקשורת האמריקאי, בוחן את הנושא לקראת קביעת מדיניות.

יאיר חקק: (מקרין שקף, שכותרתו: תודה על ההקשבה.

יאיר חקק: ) עד כאן, תודה ליושב-ראש ולוועדה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

אברהם מיכאלי: מה לגבי השימוש בתשתיות?

אברהם מיכאלי: אני מתאר לעצמי שהיום זה נעשה בשיטה יותר חדישה.

אברהם מיכאלי: תשתיות של בתים ישנים בנויים - האם ניתן עדיין, בכל התשתיות החדשות האלה, להגיע אליהם או שצריך לחפור את כל הכבישים שם?

יאיר חקק: אני חושב, שאתן לחברות התשתית לענות כי הן יותר בקיאות.

מאיר שטרית: זה אחד הנושאים שעלו בתחילת הדרך שבגלל זה אנו עושים את הדיון - העובדה שהתשתיות הקיימות היום לא מספקות את היכולת להגיע לכל בית בפס רחב.

מאיר שטרית: לכן, הצעתי שהממשלה תיכנס לעניין הזה ותפרוש תשתיות שבעתיד אפשר יהיה להפריט אותן, כדי להגיע במהירות יותר גדולה לפס רחב בכל בית.

מאיר שטרית: חברת "הוט" הודיעה שהתכנית שלה היא שעד סוף 2010 הם יגיעו לתשתית פס רחב לכל בית בארץ.

מאיר שטרית: אני מקווה באמת שזה יקרה.

מיכל פליישר: דרך אגב, המונח "פס רחב" הוא חמקמק.

מאיר שטרית: עד 100mb.

מיכל פליישר: מהירויות עד 10mb מתאפשרות בכל בית כבר היום.

מאיר שטרית: דיברנו על: עד 100mb.

מאיר שטרית: זה מה שאת אמרת - נכון?

מיכל פליישר: עד 100mb - עד סוף 2010.

מאיר שטרית: יפה.

מאיר שטרית: זו בשורה גדולה.

מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה - שירותי האינטרנט לציבור והמחירים - בהשתתפות שר התקשורת - 7/12/09.

מאיר שטרית: ) (מקרין שקף, שכותרתו:

מאיר שטרית: גם בבדיקת communications outlook 07 שפורסמה ב-Ynet ישראל היא המדינה הזולה ביותר למהירות 2 מגה.

מאיר שטרית: ) אדוני השר, אני מבקש להראות לך מצגת קצרה שהכנתי על כמה נתונים מעניינים.

מאיר שטרית: השקפים אינם לפי הסדר.

מאיר שטרית: בדיקה שנעשתה ב-Ynet מראה שישראל כאילו היא הזולה בכל המדינות בעולם בשירותי האינטרנט, אם כי כאמור אחת הבעיות שלנו היא שמדובר על כך שאנו הכי זולים כאשר זו גלישה ב-2mb-2.5mb.

מאיר שטרית: כאשר עולים במהירות הגלישה, התמונה משתנה מקצה לקצה.

מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: מבלי לפגוע בענפים אחרים, ועדת גרונאו מצאה שהמחיר לטלויזיה רב-ערוצית בישראל יכול לרדת.

מאיר שטרית: ) אני לא רואה כל כך טוב מרחוק, אבל המצגת בידי.

מאיר שטרית: ועדת גרונאו המליצה על הטלויזיה הרב-ערוצית, ואתם רואים את ההשוואה בין המחירים.

מאיר שטרית: במקרה הזה בטלויזיה הרב-ערוצית, כלומר בכבלים, אתה רואה שישראל היא בין המדינות הגבוהות בעולם.

מאיר שטרית: אדוני השר, כמי שעשה את חוק הטלויזיה בכבלים, אני רוצה להביא לידיעתך, שהחוק המקורי קבע בבסיס שבתום חמש שנים מהתחלת השידורים בכבלים שר התקשורת רשאי להתיר פרסום בכבלים.

מאיר שטרית: לצערי הרב, עד היום המשרד לא עשו זאת.

מאיר שטרית: אני חושב שהם עושים טעות איומה.

מאיר שטרית: אני ממליץ בפניך על כך.

מאיר שטרית: החוק אומר, שחמש שנים מיום התחלת השידורים בכבלים שר התקשורת רשאי, בתקנות, להתיר פרסום בכבלים.

דוברת: רשאי.

מאיר שטרית: "רשאי", כלומר הוא יכול וזה לא שהוא צריך.

מאיר שטרית: בזמנו, כאשר שחל היה שר התקשורת, בזמן ממשלת ברק, הגשתי הצעת חוק לחייבו, כי הוא דחה את העניין ולא אפשר להם לשדר פרסומות.

מאיר שטרית: הגשתי הצעת חוק שתחייב, והוא כמובן התנגד מטעם הממשלה.

מאיר שטרית: טענתו היתה שהוא התחייב לערוץ 2 שנה לא לאשר פרסומות במקום אחר.

מאיר שטרית: אמרתי לו: "מי שם אותך להתחייב?

מאיר שטרית: האם זה עסק פרטי של אבא שלך?

מאיר שטרית: ! יש חוק שקובע, ואתה צריך לתת".

מאיר שטרית: "רשאי" זה חייב.

מאיר שטרית: הלכתי לבג"ץ, ולצערי, הכבלים נסוגו בסוף מהבג"ץ ונשארתי לבד ולא היה טעם להמשיך את הבג"ץ הזה.

מאיר שטרית: לדעתי, הם עשו טעות.

מאיר שטרית: נדמה לי שאולי הגיעה השעה לתקן זאת, משום שפרסום בכבלים יכול וצריך להוריד את המחיר למשתמש.

מאיר שטרית: אין שום סיבה בעולם שהמחיר למשתמש לא יירד בצורה דרסטית אם יהיה פרסום בכבלים.

מאיר שטרית: רק השבוע קראתי בעיתון ש"הולמרק", אחד הערוצים האמריקאים שנמצא במערכת הרב-ערוצית, הודיע שהוא סוגר ומוריד את הערוץ מהארץ בגלל שהוא לא יכול לפרסם, ודרך אגב, מבחינתו, בצדק.

מאיר שטרית: אני חושב שהגיע הזמן להתיר את החבל הזה ולתת להם אפשרות לשדר פרסומות בכבלים ולהתחרות עם המדיות האחרות.

מאיר שטרית: הפרסומות שיהיו בכבלים ודאי לא יהיו במחירים כמו בערוצים הרגילים, והם ישדרו פרסומות יותר מקומיות ואזוריות, וזה יתן להם הכנסות אחרות וכך יכולים להוריד את המחיר למשתמש.

מאיר שטרית: לצערי, עד היום שרי התקשורת לדורותיהם לא טיפלו בסוגיה הזאת.

מאיר שטרית: אתה יכול להתקין את התקנות בשבוע ולאשרן ונגמר העניין.

מאיר שטרית: לדעתי, זה מה שצריך לעשות כבר מזמן, ואני מצטער שזה לא קורה.

מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: גם בסלולר ישראל נמצא ברבע העליון של המדינות המפותחות בהכנסה ללקוח.

מאיר שטרית: ) בסלולר ישראל נמצאת בין המקומות הגבוהים בעולם במחירי הסלולר.

מאיר שטרית: בניגוד לאינטרנט, שם ברמת הגלישה אנו מאד נמוכים בעולם, גם בטלויזיה הרב-ערוצית וגם בסלולר אנו בין המקומות הגבוהים בעולם מבחינת המחירים שאזרחים משלמים.

מאיר שטרית: דרך אגב, הכל זה נתוני ה-OECD.

מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: מחירי האינטרנט בישראל נמצאים בירידה מתמדת, בניגוד למחירי הטלויזיה הרב-ערוצית והסלולר.

מאיר שטרית: ) שקף זה מראה מה קורה למחירים ומהי התנהגות.

מאיר שטרית: הקו העליון האדום הוא הקו של הטלויזיה הרב-ערוצית, ואתה רואה שהמחירים הולכים ועולים ועלו במשך השנים.

מאיר שטרית: הקו השני הוא קו הסלולר, וגם שם המחירים הולכים ועולים.

מאיר שטרית: הקו השלישי התחתון בצבע השחור או הכחול הוא קו האינטרנט, ושם המחירים הולכים ויורדים עם השנים.

מאיר שטרית: הספירה היא משנת 2000 עד היום, ואתה רואה את השינויים ואת ההבדלים הדרסטיים בין טלויזיה רב-ערוצית לבין סלולר לבין אינטרנט, שוב כאשר מדובר בגלישה ממוצעת של 2.5mb.

מאיר שטרית: את זה אפשר לומר לשבח האינטרנט.

מאיר שטרית: אבל, לעומת זאת, רואים את המחירים שאזרחים אחרים משלמים.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, דווקא נתקלתי בזה שמעודדים אותך לעבור למהירות גלישה גבוהה יותר ומוזילים במחירים.

מאיר שטרית: מוזילים במחירים?

מאיר שטרית: תבדוק.

אברהם מיכאלי: בדקתי את החשבונית - קיבלתי פחות כסף.

מאיר שטרית: תבדוק ותראה.

מאיר שטרית: לצערי, כשמדברים על מהירות גלישה גבוהה מאד, המחירים עולים לשמים וזה מגיע לאלף שקל לחודש.

מאיר שטרית: אתה משלם בשני חלקים כלומר פעמיים: גם לספק וגם לזה.

אברהם מיכאלי: זה נכון.

אברהם מיכאלי: יש שם בעיה.

מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו:

מאיר שטרית: 013 נטוויז'ן מציעים את המחירים הנמוכים ביותר לחבילות האינטרנט המהיר החדישות.

מאיר שטרית: ) על-פי בדיקת המחירים שמציעים לפי מהירות גלישה כמו שעולה בשקף, אתם רואים שיש פה את ניתוח המחירים של "בזק", 012 ו"נטוויז'ן" ומראים בעצם מהם המחירים שמוצעים היום לציבור במהירויות גלישה שונות.

מאיר שטרית: אדוני השר, אתן לך עותק של המצגת כך שיהיה לך ביד.

מאיר שטרית: (באינטרנט מהיר, ישראל היא אחת המדינות הזולות בעולם המפותח.

מאיר שטרית: ) באינטרנט מהיר ישראל היא אחת המדינות הזולות בעולם המפותח.

מאיר שטרית: בדקנו מהירות גלישה יותר גבוהה.

מאיר שטרית: זהו דו"ח של ה-OECD ולא שלי, שמראה שישראל היא נמוכה יחסית למקומות אחרים בעולם.

משה כחלון: קודם אתה אמרת שככל עולים, אנו יותר גבוהים, אבל עלינו ואנחנו לא גבוהים.

מאיר שטרית: דרום-קוריאה יותר נמוכים מאתנו.

משה כחלון: אם אנו באזור דרום-קוריאה, זה טוב.

קובי שמש: הכוונה היא למחיר.

מאיר שטרית: זה במחיר ולא במהירות.

משה כחלון: במחיר עם המהירויות.

מאיר שטרית: המהירות שלנו נחשבת 8mb-10mb, ואצלם מהירות היא 100mb, וזה הבדל גדול.

משה כחלון: האם המחיר שם הוא על 100mb, ואצלנו - על 8mb?

מאיר שטרית: ודאי, וזה ההבדל.

מאיר שטרית: אצלם מהירות גדולה היא מהירות אחרת, ולא שלנו.

מאיר שטרית: (מקרין שקף, שכותרתו: כשני שליש ממחיר האינטרנט המהיר נובע ממחיר התשתית.

מאיר שטרית: ) הדבר האחרון - המחיר שאתה משלם על האינטרנט הוא שני שליש תשתיות ושליש ספק תוכן.

מאיר שטרית: זה אבסורד שממש לא הגיוני בעיניי: לא כלכלית ולא בשום צורה אחרת.

מאיר שטרית: בעיניי, זו מכונה לגביית כסף מהציבור, ואין לזה שום הצדקה.

מאיר שטרית: בניגוד לספק תוכן, שם צריך להחזיק אנשים, לעשות תמיכה, לספק תכנים ולהיות כל הזמן בעירנות ולתת תשובה, בתשתית לא צריך לעשות כלום שכן היא קיימת.

מאיר שטרית: לא קורה לה שום דבר כשעוברים דרכה נתונים.

מיכל פליישר: בדיוק ההפך.

מיכל פליישר: נסביר.

אברהם מיכאלי: חופרים כל חודש מחדש.

אברהם מיכאלי: זה מלא כסף.

מאיר שטרית: לא חופרים כל חודש, וזה בדיוק העניין.

מאיר שטרית: לגבי תשתיות לטלויזיה בכבלים, מאחר ואני מכיר את הנושא מקרוב היטב, אקח למשל את אחת השכונות ביבנה.

מאיר שטרית: כשבנו את שכונת הוילות הגדולה, 1,600 וילות, הייתי עדיין ראש עיר, ועשיתי תשתיות לטלויזיה בכבלים לכל השכונה עוד לפני שהיה חוק כבלים.

מאיר שטרית: עשינו אנטנה מרכזית אחת על מגדל המים, אליה כל תושב התחבר.

מאיר שטרית: במקום לשים יער של אנטנות, כלומר 1,600 אנטנות, ואז היו אנטנות של ערוץ 1 וערוץ 2, עשינו אנטנה אחת על מגדל המים וחיברנו את כל השכונה לאנטנה אחת.

מאיר שטרית: כך קלטו הרבה יותר טוב.

מאיר שטרית: כל אדם שילם אלף דולר.

מאיר שטרית: יחד עם זאת, הכבלים שהכנסנו באדמה היו כאלה שאפשרו לקלוט גם לוויינים.

מאיר שטרית: לכן, החלטנו גם לקנות לוויינים, ואז היה מותר לקנות לוויינים, ושמנו צלחות לווין לכל השכונה, ולאנשים היה כדאי לשלם.

מיכל פליישר: אבל, שילמתם על תוכן.

מאיר שטרית: מפה בא חוק הכבלים.

מאיר שטרית: שאלו אותי למה אני עושה דבר כזה, ואמרתי: "חוק כבלים".

מאיר שטרית: שאלו איך יהיה, ואמרתי: "אני אעשה אותו".

מאיר שטרית: הסתבר שהיה מצב אבסורדי בארץ, שקיבוץ הוגדר כרשות היחיד, ולכן בקיבוץ היה מותר לעשות רשת כבלים ולשדר מה שהם רוצים, ובערי פיתוח - לא.

מאיר שטרית: החוק המקורי שהגשתי היה בן דף אחד שאמר, שלערי פיתוח תהיה אותה זכות כמו קיבוץ, כך שהם יכולים להקים רשת כבלים מקומית.

מאיר שטרית: החוק עבר בקריאה טרומית.

מאיר שטרית: כשהגענו לוועדת הכלכלה, עמד בראשה חבר-הכנסת לשעבר שפייזר, שהיה ראש המחוז של מפלגת העבודה בתל-אביב, ובדיון בוועדת הכלכלה הוא העלה את השאלה: "מה פתאום רק ערי פיתוח?

מאיר שטרית: " והשבתי: "אתה צודק.

מאיר שטרית: במאה אחוז".

מאיר שטרית: לכן, הכנתי הצעת חוק לקריאה ראשונה לכל הארץ.

מאיר שטרית: זה היה חוק הכבלים שהנחנו על השולחן, ומכאן בעצם צמחו הכבלים.

מאיר שטרית: אני מנסה לומר, שאותן תשתיות ששמתי לפני 25-30 שנה עדיין קיימות ועובדות עד היום.

מאיר שטרית: אני אומר לך, שהשקעה בתשתית היא לא השקעה שמחייבת לגבות כסף על התשתית עצמה.

מאיר שטרית: יש השקעה מסויימת לאורך זמן שאפשר לקזז אותה לאורך חמש שנים ואפשר לקזז אותה לאורך 30 או 40 שנה.

מאיר שטרית: לא חייבים לראות את הרווח מחר בבוקר.

מאיר שטרית: לדעתי, אפשר להוריד פה בצורה דרסטית את המחירים של התשתיות.

מאיר שטרית: נדמה לי שבמסגרת התחרות שמתקיימת בין תשתיות "בזק" ל"הוט", אם הייתי אחראי על הכבלים או על "הוט" הייתי מוריד את מחירי התשתית באופן דרסטי וזה היה מחבר אלי הרבה יותר אנשים; או הפוך אם הייתי "בזק", הייתי עושה את אותו הדבר ומוריד את התשתיות באופן דרסטי וזה היה מחבר אלי לשירות הרבה יותר אנשים.

מאיר שטרית: ככל שזה יהיה יותר נמוך, יותר אנשים יתחברו.

מאיר שטרית: לדעתי, זה רק יהיה לברכה לכולם, כי בסוף הדרך זה לא יעמוד בפני הפרץ.

מאיר שטרית: כמו שאני יודע, משרד התקשורת פועל לגרום לכך שאכן יושכרו קטעי תשתית, כלומר שספקים יכולים לספק גם תשתית וגם תוכן, ואז עם הזמן זה ממילא יקרה.

מאיר שטרית: למה לחכות שזה יקרה?

מאיר שטרית: אני מציע כן לזוז עם זה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני דוקא חושב שבחלק הזה של נושא התשתיות עד שלא תיכנס חברת תשתית נוספת, --

מאיר שטרית: אדרבא.

משה כחלון: --תהיה לנו בעיה.

משה כחלון: אנו רואים שיש פה שתי ספקיות עיקריות, "הוט" ו"בזק", שהן בעלי התשתית, ואם לא יהיו חברות נוספות - התחרות פה מצומצמת למינימום, וצריך להגיד את האמת.

משה כחלון: אנו מנסים פה ומנסים בכל מיני שיטות עם המלצות ועדות כאלה או אחרות.

משה כחלון: כשיש שני ספקים זה כמו מצב שאם יש שתי חנויות תיקים או עשר חנויות תיקים - מחיר התיק הוא שונה.

מאיר שטרית: המחירים יורדים.

משה כחלון: אנו לא מתייאשים ולא מרימים ידיים, אלא מנסים כל הזמן.

משה כחלון: דרך אגב, גם בסלולר זה אותו דבר.

משה כחלון: לכן, מנסים את ה-roaming, מנסים כל מיני שיטות ונעזרים גם בחקיקה.

משה כחלון: יש פה שתי ספקיות עיקריות שיש להן את התשתית, ולכן המחירים גבוהים.

משה כחלון: אני לא צריך פה את כל המצגות כדי להבין.

מאיר שטרית: אפילו בחברת החשמל.

מאיר שטרית: אדרבא.

משה כחלון: כן.

משה כחלון: לא צריך פה שום מצגת כדי לדעת שיש שתי ספקיות, והן גובות מחירים גבוהים.

אברהם מיכאלי: אדוני השר, השאלה היא באמת: היוזמה היא בממשלה או בנו?

מאיר שטרית: הממשלה.

אברהם מיכאלי: לא.

אברהם מיכאלי: אם אתה תגיד לי "הממשלה", אנו אולי ניזום את זה והשאלה היא האם הממשלה תתמוך.

משה כחלון: בתחילת הדיון דיברנו על כך שהמדינה תתערב בחלק הראשון בנושא התשתיות.

משה כחלון: יש תשתיות לחברת החשמל, 2,500 ק"מ של סיבים אופטיים, וכן למע"צ, למשרד התחבורה ולרכבת.

מאיר שטרית: יש שר לענייני אינטרנט - לא?

משה כחלון: המענה צריך להיות באזורים האלה, כמו שאני מבין, אם רוצים באמת לתת מענה כולל.

משה כחלון: אבל, פה נקודה, שם נקודה, כתמים כאלה - אפשר בכל מיני שיטות.

משה כחלון: צריך לעודד פה תשתיות נוספות.

משה כחלון: כמו שפעם היה רק כביש 4, ואחר כך היה כביש 2 ועכשיו יש את כביש 6 והכבישים מתרחבים, גם התשתיות האלה, שהן למעשה הכבישים המובילים, כביש התעבורה - פה מעבירים מכוניות ופה מעבירים מידע - אוטוסטרדות המידע במדינת ישראל חייבות להתרחב.

משה כחלון: אחרת, אנו נשב פה בעוד שנה, ולא חשוב אם תהיה בוועדת הכלכלה או פה או תהיה שר האוצר, ונדבר על אותם הדברים.

משה כחלון: הטכנולוגיה מתקדמת, הצרכים עולים ומתקדמים והביקוש עולה, ולכן אני רואה את המענה רק בהרחבת התשתיות.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: יהונתן קלינגר, בבקשה.

מאיר שטרית: אני מבקש מכל דובר לומר את שמו לפרוטוקול.

קובי שמש: לגבי הקיבוצים, מכיון שלקיבוצים יש רשיון 10 והתשתית היא כביכול בבעלותם, אם תעשה בדיקה נכון לעכשיו יתברר שלקיבוצים יש ספק תשתית נוסף ל"בזק" ול"הוט", מהירות הגלישה שם היא יותר מהירה מאשר "בזק" ויותר זולה מאשר המתחרים הנוכחיים.

מאיר שטרית: באמת?

מאיר שטרית: מי זה הספק?

קובי שמש: יש ספק נוסף שמחבר את הקיבוצים לא על גבי התשתית של "בזק" ולא על גבי התשתית של "הוט".

מאיר שטרית: האם הוא עושה תשתית פנימית?

קובי שמש: הוא משתמש בתשתית הפנימית--

מאיר שטרית: --של הקיבוץ, כלומר של הכבלים שעשו בזמנו.

קובי שמש: --של הנחושת ושל הכבלים שנמצאים, ומספק תשתית אלטרנטיבית.

מאיר שטרית: מה ההבדל במחירים?

קובי שמש: יש הבדל במחירים ויש גם הבדל במהירויות.

שרון פליישר-בן-יהודה: לא יודעים על מה מדובר.

שרון פליישר-בן-יהודה: אולי שקובי יסביר לנו על מה מדובר.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו מכירים שני ספקי תשתית במדינת ישראל.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו פשוט מעולם לא שמענו על זה.

קובי שמש: אחדד את הנקודה.

קובי שמש: לקיבוצים יש רשיון 10.

קובי שמש: הנחושת שבאדמה היא נחושת של הקיבוצים.

קובי שמש: הקיבוצים יצאו למכרזים לאפשר לספקים מתחרים, ל"בזק" ול"הוט", לספק את התשתית המהירה בקיבוצים.

קובי שמש: יש חלק מהקיבוצים שספק התשתית שלהם הוא לא "הוט" או "בזק" אלא ספק תשתית נוסף שמספק אינטרנט רחב סרט- - -

דוברת: איזה רשיון יש לו?

קובי שמש: יש רשיון פנים-ארצי.

מאיר שטרית: יוצא מן הכלל.

מאיר שטרית: האם אי-אפשר להביאו ליבנה או למקומות אחרים?

קובי שמש: לא משנה.

קובי שמש: אני לא רוצה להגיד שמות.

קובי שמש: אבל, יש ספקים כאלה.

שרון פליישר-בן-יהודה: אני חושבת שקצת מתאים לכולנו פה.

שרון פליישר-בן-יהודה: ..

שרון פליישר-בן-יהודה: בתור נציגת "בזק", אני יכולה להגיד שרוב קיבוצי מדינת ישראל מחוברים לתשתית "בזק".

שרון פליישר-בן-יהודה: אינני יודעת על אלו קיבוצים קובי מדבר.

מאיר שטרית: לְמה?

מאיר שטרית: לטלפונים.

שרון פליישר-בן-יהודה: גם באינטרנט וגם בטלפוניה הם מחוברים לתשתית של "בזק", עובדים עליה ומשלמים ל"בזק".

שרון פליישר-בן-יהודה: אני לא יודעת על איזה ספק הוא מדבר.

קובי שמש: אל תקחי זאת אישית, אבל יש בקיבוצים תחרות, מכיון שבקיבוצים התשתית היא תשתית של הקיבוצים ולא תשתית של "בזק".

שרון פליישר-בן-יהודה: מי הקים אותה?

שרון פליישר-בן-יהודה: האם הקיבוץ הקים אותה?

קובי שמש: כן.

שרון פליישר-בן-יהודה: כן?

קובי שמש: יש שם תחרות.

קובי שמש: אם אתה רוצה, אני מציע לך שתזמן את הספקים האלטרנטיביים שיציגו לך מחירים.

מאיר שטרית: אם אני אדע מי הם, אני אזמין.

מאיר שטרית: אדרבא.

קובי שמש: יראו לך שיש שם תחרות אמיתית מכיון שהתשתית היא תשתית של הקיבוץ ולא תשתית של- - -

מאיר שטרית: זו נקודה מעניינת לבירור.

יהונתן קלינגר: אני יהונתן קלינגר מעמותת "המקור", עמותה לקידום תוכנה חופשית וקוד פתוח, שזה לא בדיוק רלוונטי אבל זה כן.

יהונתן קלינגר: אני רוצה לדבר על חשיבות האינטרנט כריבוד חברתי, כדרך לקדם.

יהונתן קלינגר: אם תסתכלו על כמה דברים שהראו פה בנתונים, התייחסו בעיקר למהירות ההורדה ולא למהירות ההעלאה.

יהונתן קלינגר: כשאנו מדברים על היכולת של כל אחד לפתוח ערוץ טלויזיה, כמו שחבר-הכנסת שטרית רוצה שיהיה בסופו של דבר, ואני מברך אותו ורוצה גם אתו לקדם את זה שלכל אחד תהיה איזו שהיא יכולת לתרום לנהל עסק שמבוסס על שירותי אינטרנט לספק שירותים, לפתוח אתרים כמו "טויטר", לפתוח אתרים שיאפשרו לאזרחים ביטוי - אז הוא צריך לזכור שרוחב הסרט העולה, ה-up stream, הוא מה שחשוב כאן.

יהונתן קלינגר: כשאנו מדברים על יחסים של בין 1:10 ל-1:20 ב-up stream בישראל לעומת מדינות אחרות שבהן יש תעבורה כמעט סימטרית, אנו צריכים לזכור- - -

מאיר שטרית: מה היחס בישראל בין up load ל-down load?

יהונתן קלינגר: הוא בערך 1:10, לעומת חו"ל שם זה כמעט סימטרי.

יהונתן קלינגר: כלומר, אם אני רוצה לדבר ב- Skype, זה קצת - - -

אריאל כהן: אי-אפשר לקחת את דרום-קוריאה כדוגמא כל הזמן.

יהונתן קלינגר: אני רק מעלה נקודה.

מאיר שטרית: אנו לוקחים את ארצות-הברית כדוגמא.

אריאל כהן: בארצות-הברית זה לא סימטרי, וזה 1:10 בדיוק כמונו.

מאיר שטרית: באמת?

מאיר שטרית: האם המהירות שם היא אותו דבר כמו אצלנו?

אריאל כהן: כן.

אריאל כהן: גם רוב אירופה.

מאיר שטרית: זה לא מה שנראה לי.

מאיר שטרית: זה לא מה שנראה בנתונים של הגישה שראינו בשקפים.

שרון פליישר-בן-יהודה: כבוד יושב-ראש הוועדה, כדי שכולנו נהיה על אותו שולחן מבחינת הדיון, צריך שנבין שבדרום-קוריאה מי שמימן את כל הקמת תשתית האינטרנט זה הממשלה.

מאיר שטרית: הממשלה.

מאיר שטרית: אני בעד זה גם פה.

שרון פליישר-בן-יהודה: בסדר.

שרון פליישר-בן-יהודה: אתה יודע שכשעושים השוואה, צריך לעשות השוואה בין - - -

מאיר שטרית: אני בעד זה גם פה.

מאיר שטרית: אני בעד זה שהממשלה תעשה תשתיות, ואני חושב שזה זול לממשלה ושווה לה.

מאיר שטרית: בסוף הדרך הממשלה תוכל למכור את זה ברווח עצום.

שרון פליישר-בן-יהודה: אבל, כרגע, עכשיו, זה לא- - -

משה כחלון: לא רק זה.

משה כחלון: איפה החשבון של זה שאתה מוציא אנשים ממעגל העוני וממעגל מצוקה?

מאיר שטרית: ודאי.

מאיר שטרית: זה נותן אפשרות לחינוך ופותר בעיות.

מאיר שטרית: איזו שאלה?

יהונתן קלינגר: אם כבר אנו מדברים על ריבוד חברתי והיה נושא ה-WIFI שעלה קודם, אז הרעיון של לפתוח תשתיות או כשמישהו בביתו פותח את ה-WIFI לשכנים, לפעמים זה פוגע בהסכם שלו מול הספקית, וזה בעייתי, כי אם אני רוצה לגלוש באינטרנט ויש לי בית משותף רוצה מאד - - -

מאיר שטרית: האם מותר לעשות WIFI בבית משותף?

יהונתן קלינגר: בדיוק.

יהונתן קלינגר: הרבה פעמים זה נוגד את הרשיון שאתה מקבל או את ההסכם שלך מול הספקים.

יהונתן קלינגר: תקנו אותי, אם אני טועה.

מאיר שטרית: למה?

יגאל ברקת: ספקית האינטרנט לא מספקת את התשתית.

יגאל ברקת: נושא ה-WIFI במדינת ישראל הוא ע"י גוף אחד - "בזק".

יגאל ברקת: 550 אלף לקוחות, מעל 50% מלקוחות "בזק" קיבלו רשתות בחנם בשיטות לא מוצפנות ולא מוגדרות.

יהונתן קלינגר: האם בית משותף יכול ללכת ולחסוך, כל התושבים, ולהתקין WIFI?

קובי שמש: התשובה היא: כן.

יהונתן קלינגר: האם זה "כן" מבחינת "בזק" וגם מבחינת הספקיות?

אריאל כהן: מי שמוכן לשלם על 30mb בבניין ולחלק זאת בין הדיירים, שיהיה לו בהצלחה.

יהונתן קלינגר: לא חובה 30mb במצב כזה.

יהונתן קלינגר: הייתי שמח, אם היו נותנים תמריצים למי שיפְתח את ה-WIFI ולא יעשה אותו מוגן בסיסמא, ולא משנה אם זו הקלה בארנונה, הקלה באיזה שהוא מס או שהמדינה תתמרץ אנשים שיהיה כיסוי אינטרנט אלחוטי בכל נקודה.

מאיר שטרית: כאשר שמים בבנין נקודת WIFI של 30mb, האם כאשר אנשים גולשים בבניין זה מתחלק בין הגולשים?

דובר: כן.

מאיר שטרית: כלומר, המהירות יורדת לפי מספר הגולשים.

דובר: כן.

יהונתן קלינגר: אבל, זה עדיין יכול לצאת יותר זול מאשר אם כל אחד יקח 30mb.

מאיר שטרית: כלומר, מצב שכל אחד קונה לבד.

יהונתן קלינגר: נכון.

אריאל כהן: שיהיה אחד שיסכים לשלם.

מאיר שטרית: ועד הבית.

מאיר שטרית: מה קרה?

יהונתן קלינגר: זה כמו מעלית.

מאיר שטרית: ועד הבית יכול להביא 100mb.

דובר: הוא יכול היום לעשות את זה.

משה כחלון: אבל, זה כמו צינור מים.

משה כחלון: אחד לוקח את הגינה, והשני נתקע במקלחת.

דוברת: ככה זה בכבלים ולא ב"בזק".

דובר: לגבי מעליות, תובעים את ועד הבית, אם הוא לא- - -

יהונתן קלינגר: אם יהיה אפשר לקדם כך או לעזור לשכונות מצוקה בכל אזור שמישהו שפותח את ה-WIFI בשעות שהוא לא עובד או אפילו לעשות איזו שהיא בקרת עומס, לתגמל ולתמרץ אותו: הקלות בארנונה, הקלות במסים אחרים- - -

מאיר שטרית: רעיון יפה מאד.

משה כחלון: הנה סיכמנו: יושב-ראש הוועדה מכין הצעת חוק, ואני תומך.

משה כחלון: אני בוועדת שרים.

משה כחלון: נסגר העסק - אתה רואה?

יהונתן קלינגר: אני אעזור לו.

מאיר שטרית: נכון.

מאיר שטרית: יפה.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

יהונתן קלינגר: כך אנו נוכל לקדם את האוריינות האינטרנטית ולקדם גישה - - -

שרון פליישר-בן-יהודה: "בזק" נותן רשתות אלחוטיות בחנם לכל לקוח.

שרון פליישר-בן-יהודה: לא צריך שום הצעת חוק בשביל זה.

דובר: אין שום בעיה.

דובר: שזה לא יהיה חסום.

משה כחלון: יש גם פערים של ארנונה או- - -

דובר: זה הלקוח שחוסם.

יהונתן קלינגר: לתת תמריץ ללקוח שמשלם עבור חיבור אינטרנט לפתוח את הרשת לשכנים שלו ולא רק להשתמש בבית.

יהונתן קלינגר: תמריץ אחר לדוגמא: אם אתה עושה את זה, המדינה תסבסד לך איזה שהוא הפרש בין כמה שעולה האינטרנט לבית לבין המחיר שבלי אינטרנט.

יהונתן קלינגר: אם אנו רואים זאת בתור מטרה לאומית - - -

משה כחלון: השאלה היא כמה זה חיוני כשיש לך 82% חדירה.

יהונתן קלינגר: אני לא חושב ש-82% חדירה זה כולל מגזר ערבי וכולל מגזר חרדי וכולל - - -

יאיר חקק: זה כולל הכל.

שרון פליישר-בן-יהודה: כן.

שרון פליישר-בן-יהודה: כולל אנשים זקנים- - -

יהונתן קלינגר: איך זה באזורים בפריפריה?

מיכל פליישר: אנו ניתן נתונים.

מיכל פליישר: אנו אמרנו בתחילת הישיבה שאין בעיה של פרישה.

מיכל פליישר: אם מדובר על נסיון לחסוך, גם צריך להבין שבסוף, כמו שאמרו פה, יצטרכו לקנות יותר מגות או שלחלופין יצטרכו לשלם לפי צריכה.

מיכל פליישר: הרי בסוף אין מתנות חנם.

מיכל פליישר: מי שמשתמש משלם.

יהונתן קלינגר: ברור.

יהונתן קלינגר: הרעיון הוא שאם יש רוחב סרט לא מנוצל - לתמרץ את האזרחים לחלוק אותו.

מיכל פליישר: בסופו של דבר, אם אינני טועה, אתמול התקבלה אצלנו החלטה שקשורה בכלל למודמים: שכל מי שיתחבר לאינטרנט יתחבר בדרך כזו שיהיה לו WIFI built in עם החדירה.

מיכל פליישר: אצל אף אחת מחברות התשתית אין נסיון לחסום את ה-WIFI.

מיכל פליישר: להפך, זה חלק מהשירות.

קובי שמש: אני רוצה להגיד לךָ, שהיום יש בתים באזור תל-אביב שמזמינים 2mb באינטרנט בתור לקוח עסקי ונותנים פרישה בתוך הבניין.

קובי שמש: ראשית, הם מוזילים זאת ללקוח.

יהונתן קלינגר: אבל, אז זה שירותי נסר, וזה נוגד את הרשיון.

קובי שמש: לא.

קובי שמש: אתה מזמין 2mb הביתה, ואתה נותן זאת.

קובי שמש: אתה לא צריך כאן את מעורבות משרד התקשורת.

קובי שמש: שנית, צריך לקחת בחשבון שאנשים ששמים קוד גישה באינטרנט זה בגלל נושא אבטחת מידע.

קובי שמש: הם לא רוצים שתהיה זליגה בין אחד לשני.

יהונתן קלינגר: נכון.

מיכל פליישר: אלה עוד אינטרסים שלא קשורים לחברות.

קובי שמש: איש הוועד יכול להזמין 2mb ולשלם 1,400 שקל ל-2mb סימטרי ולתת רוחב פס לכל הבניין כמעט בלתי מוגבל, ולא סטטיסטי ולא כל הדברים האלה, ולהוזיל את העלויות.

יהונתן קלינגר: איך אנו מקדמים את זה?

קובי שמש: בתור ועד הבניין, אתה תזמין 2mb, ותיתן את השירות לכל הדיירים.

קובי שמש: זה פשוט.

קובי שמש: יש גופים כאלה שעושים את זה.

יהונתן קלינגר: הבנתי.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: אמרו שנמצא פה בישיבה נציג "סלקום".

מאיר שטרית: האם אתה יכול להתייחס לעניין הקיבוצים?

מאיר שטרית: האם אני מבין שאתם הספקים של השירות הזה?

דורי צ'יקו: אני דורי צ'יקו.

דורי צ'יקו: קודם כל, אינני יכול להתייחס, כי, שוב, אנו מדברים על משהו ספציפי שהוא גם משהו מסחרי.

דורי צ'יקו: אבל, בגדול, חברת "סלקום", שהיא גם מפעיל פנים-ארצי, מגיעה באזורים נרחבים מאד בסיבים אופטיים ובממש רמה כלל-ארצית בצורה אלחוטית עם קצבים גדולים מאד- - -

מאיר שטרית: של אינטרנט.

דורי צ'יקו: אנו מספקים את התשתית, וספק האינטרנט מספק את הגישה לאינטרנט.

דורי צ'יקו: לגבי הקיבוצים, אנו מביאים את האינטרנט עד הקיבוץ עצמו, ובקיבוץ עצמו, שוב באמצעות חברה שמספקת - שוב, כמו שאמרו: הבעלים של התשתית שם הם מישהו אחר.

דורי צ'יקו: כך אפשר לתת את השירות לקיבוץ.

מאיר שטרית: בעצם, אתם מביאים את התשתית של האינטרנט לקיבוץ.

דורי צ'יקו: אנו מביאים את התשתית עד הקיבוץ בתוך איזו שהיא פרישה בתוך הקיבוץ עצמו.

מאיר שטרית: אלחוטית.

דורי צ'יקו: תלוי.

דורי צ'יקו: בכל מקום זה יכול להיות אלחוטי.

דורי צ'יקו: יכול להיות שיש מקומות ספציפיים שאנו גם מגיעים אליהם בצורה קווית, באמצעות סיבים אופטיים, עד פתח הקיבוץ.

מאיר שטרית: מהו אזור הכיסוי שאפשר לכסות אלחוטית?

מאיר שטרית: האם אתה יכול לכסות עיר שלמה?

דורי צ'יקו: לא.

דורי צ'יקו: ההגעה שלנו בצורה אלחוטית היא בצורה של מיקרוגל מנקודה לנקודה.

דורי צ'יקו: עדיין אנו מגיעים עד אנטנה ספציפית שנמצאת בקיבוץ, ומשם זה יורד לכבלים תת-קרקעיים שנמצאים בקיבוץ.

מאיר שטרית: אם כך, זה כן קיים.

מאיר שטרית: האם זה יותר זול?

מאיר שטרית: כמה עולה השירות הזה?

דורי צ'יקו: אני לא יודע להגיד לך ספציפית לגבי הקיבוץ.

דורי צ'יקו: אני יכול להגיד לך שבמגזר העסקי, שאנו מציעים את השירותים שלנו, בהרבה מקומות בארץ, המחירים משמעותיים זולים יותר משל הספקים האחרים.

מאיר שטרית: האם אני יכול להזמין אלי הביתה שירות כזה של חיבור?

דורי צ'יקו: נגיד דבר כזה: ללקוח הפרטי, בגלל העלות שלנו יש של פרישה, בגלל שלא מעודדים אותנו, כמו שביקשנו כבר לפני למעלה משנה- - -

מאיר שטרית: מהו העידוד שאתם צריכים?

דורי צ'יקו: הגשנו כמה הצעות למשרד התקשורת לגבי עידוד כדי שנוכל להרחיב את כמות האתרים שאנו יכולים להגיע אליהם.

דורי צ'יקו: עד היום עוד לא קיבלנו מענה לבקשה.

דורי צ'יקו: בכל מקרה, אנו עדיין מגיעים לאלפי - - -

מאיר שטרית: השר שואל מהו העידוד שאתם מבקשים.

משה כחלון: אסף כהן יגיד לי.

אסף כהן: אני לא יודע למה דורי מתכוון.

אסף כהן: הוא יגיד למה הוא מתכוון.

דורי צ'יקו: אני יכול להסביר.

דורי צ'יקו: יש כל מיני דברים, ובין היתר המצב היום הוא שכשאתה מגיע לבניין מגורים כלשהו, יש בו כבר תשתית כבלית בבניין עצמו, ובעצם, לאור כל מיני מגבלות, אנו מחוייבים לפרוש תשתית חדשה לחלוטין.

דורי צ'יקו: דהיינו, רצות בתוך הבניין שתי תשתיות זהות לחלוטין, ובעצם זו מראה.

דורי צ'יקו: זו העלות הכי גבוהה.

דורי צ'יקו: זה גורם לזה שלהרבה מאד מקומות לא כדאי לך לפרוש.

דורי צ'יקו: לכן, מבחינת עלות-תועלת - - -

משה כחלון: מה זה "לא כדאי לך לפרוש"?

דורי צ'יקו: "לא כדאי לך לפרוש" - זה אומר שאם יש לך נניח שני לקוחות - - -

דובר: ללקוח פרטי.

דובר: המגזר הפרטי או המגזר העסקי?

דורי צ'יקו: אנו מגיעים היום למגזר העסקי.

דורי צ'יקו: תיאורטית, אפשר לעשות זאת גם במגזר הפרטי.

דובר: איך בדיוק?

דורי צ'יקו: מה זאת אומרת?

שרון פליישר-בן-יהודה: הוא רוצה un bundling.

דורי צ'יקו: לא, ממש לא.

שרון פליישר-בן-יהודה: הוא לא מוכן לתת את התשתית שלו לאחרים.

שרון פליישר-בן-יהודה: הוא רוצה שאת התשתית שלך אתה תיתן לו.

דובר: בבקשה.

דובר: אנו נשמח - - - את הכבלים - - -

דורי צ'יקו: אלה נתונים ממש לא נכונים.

דורי צ'יקו: זה ממש לא un bundling.

קובי שמש: אסביר לך מהי הסוגיה.

קובי שמש: אחת הסוגיות הכבדות לגבי מפעיל פנים-ארצי זה נושא הכבלים בתוך הבניין.

קובי שמש: יש את החיווט הפנימי בתוך הבניין.

מאיר שטרית: למי שייכים הכבלים בתוך הבניין?

דובר: לחברה.

מאיר שטרית: לא לחברה.

מאיר שטרית: הוא שייך לבניין.

מאיר שטרית: מה זאת אומרת?

מאיר שטרית: כשבונים בניין היום, שמים את כל הכבלים בתוך הבניין מהקבלן וקונים מקבלן מחווט כבר מראש לטלפון.

מאיר שטרית: אז, החיווט לא יכול להיות של החברה.

אריאל כהן: מה שבתוך הבית שייך לדייר הפרטי, ללקוח.

מאיר שטרית: מה שבבניין.

אריאל כהן: מה שבבניין מגיע מארונות בחוץ לתוך הבית.

מאיר שטרית: עזוב מה שמגיע מארונות בחוץ.

מאיר שטרית: למי שייך החיווט בתוך הבית?

מאיר שטרית: - לבניין.

מאיר שטרית: זה לא יכול להיות אחרת.

אריאל כהן: בתוך הדירה שלך זה שלך.

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: אני מדבר על מה שבתוך הבניין כולו.

אריאל כהן: לא.

מאיר שטרית: נניח שיש לי בית משותף, ויש בו חיווט.

מאיר שטרית: מתקינים טלפונים, ויש חוטים לכל בית עם נקודות טלפון בכל הבית.

אריאל כהן: מישהו התקין את הטלפון הזה.

אריאל כהן: מישהו שם כבלים.

אריאל כהן: מי?

מאיר שטרית: מי?

מאיר שטרית: - הקבלן.

אריאל כהן: זו חברת התקשורת.

דורי צ'יקו: לא.

דורי צ'יקו: זה ממש לא נכון.

מאיר שטרית: לא נכון.

מאיר שטרית: הקבלן עושה אותו.

דורי צ'יקו: זה ממש לא נכון.

דורי צ'יקו: החיווט בתוך הבניין, לפחות בבתים החדשים, הוא שהקבלן הוא זה שהקים אותו.

אריאל כהן: בתוך הבית ולא בתוך הבניין.

דורי צ'יקו: בתוך הבניין.

מאיר שטרית: הכל.

דורי צ'יקו: אגיד דבר כזה: לפחות לגבי בנייני משרדים החיווט הוא של הקבלן עצמו.

דובר: יש עד לבניין ובתוך הבניין.

מאיר שטרית: אני מדבר על בתוך הבניין.

דורי צ'יקו: החיווט הוא של הקבלן עצמו, של בעל הנכס.

דובר: הוא דיבר - - - הפרטי.

דורי צ'יקו: הבית הפרטי - אנו פחות מכירים.

מאיר שטרית: עבדתי בבניין.

מאיר שטרית: עושים את הכבלים בתוך הבניין.

מאיר שטרית: הקבלן עושה הכל.

דובר: עד הבניין, ובתוך הבניין.

דובר: אלה שני דברים שונים.

מאיר שטרית: עד הבניין זה ספק, אבל בבניין עצמו הקבלן עושה.

דובר: נכון.

מאיר שטרית: נניח שבניתי בית פרטי, ולא בבית משותף.

מאיר שטרית: את כל הכבלים אני עשיתי, ולא החברה.

מאיר שטרית: אותו דבר בבניין משותף.

מאיר שטרית: הכבלים הפנימיים שייכים לבניין, וועד הבית יכול להחליט: "חברת 'בזק', אני לא רוצה אתכם יותר.

מאיר שטרית: אני מתחבר ל'סלקום'.

מאיר שטרית: תבואו אלי הביתה ותתחברו" - נכון?

מיכל פליישר: יש תקנות תכנון ובנייה חדשות שעומדות להיחתם ע"י שר הפנים, ושם נקבע שבתוך הבניינים הקבלנים יכינו הכנות וחברות התקשורת ישחילו את התשתית שלהן, וזאת בעקבות דיונים וצרכים וכל חברת תקשורת צריכה את הכבל שלה וכו'.

מיכל פליישר: אז, יהיו הכנות, ואנו נשחיל.

מיכל פליישר: אם "סלקום" יקבלו את האישורים - ואינני יודעת על מה מדובר, וזה ייבדק וכו' - ישחילו.

מיכל פליישר: אם לא כדאי להשחיל - כנראה שזה לא כזה רווחי לפרוש תשתית.

מיכל פליישר: כלומר, מדברים פה בהרבה מאד קולות.

מיכל פליישר: לפרוש תשתית זה עניין מורכב ועולה הרבה כסף, ואנו מרוויחים בקושי.

דורי צ'יקו: זה יפה, אלא שהנתונים ממש לא נכונים.

מאיר שטרית: אני רוצה לשמוע את אגף הכלכלה ממשרד התקשורת.

מאיר שטרית: האם אתה רוצה להתייחס לזה?

דובר: לא.

מאיר שטרית: אוקיי.

מאיר שטרית: "סלקום", בבקשה.

דורי צ'יקו: בכל מקרה, כמו שאמרתי, אנו הגשנו כמה הצעות למשרד לגבי האפשרויות של איך להרחיב את זה.

דורי צ'יקו: עד היום זה לא קרה.

מאיר שטרית: תסביר מה אתם רוצים.

דורי צ'יקו: זה בדיוק מה שדיברנו.

משה כחלון: גם על תשתית של מישהו אחר- פעם אחת.

משה כחלון: מה עוד?

דורי צ'יקו: זו התשתית של בעל הנכס, וזה בכלל לא של מפעיל אחר.

משה כחלון: האם אני מונע ממך ללכת לבעל הנכס?

דורי צ'יקו: מה שקורה הוא שבעל הנכס כבר התחבר בגלל היסטוריה למפעילים אחרים.

משה כחלון: האם אתה רוצה שאני אבקש ממנו לעבור אליך?

דורי צ'יקו: לא.

דורי צ'יקו: אנו רוצים שיתאפשר לנו לבוא ולהעביר את הכבל ששייך לבעל הנכס - להוציא אותו מהארון של מישהו אחד ולהעבירו לארון של מישהו אחר.

דורי צ'יקו: בגדול, בזה מדובר.

דורי צ'יקו: הגשנו זאת לפני שנה, ועד היום עדיין לא קיבלנו התייחסות.

שמעון בן-דוד: האם אתה מתכוון לעשות הפרדה בין דייר לדייר בתוך הנכס?

שרון פליישר-בן-יהודה: לא.

שרון פליישר-בן-יהודה: הוא רוצה להכריח את כל הבניין לעבור ל"סלקום".

דורי צ'יקו: לא, ממש לא את כל הבניין.

דורי צ'יקו: דייר דייר - מי שרוצה.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין.

מאיר שטרית: האם משרד התקשורת מפריע לך לעשות את זה?

קובי שמש: אסביר לך את הסוגיה.

קובי שמש: אני מכיר אותה טיפה.

אריאל כהן: הוא מדבר בעיקר על המגזר העסקי.

קובי שמש: הסוגיה נמצאת בבדיקה שלנו אצל סמנכ"ל הנדסה.

קובי שמש: "סלקום" מבקשים שהתשתית בתוך הבניין תוגדר בתור תשתית שכל אחד יכול להשתמש ולא תוגדר בתור תשתית של "בזק".

מאיר שטרית: זה נכון.

קובי שמש: הועברה ל"סלקום" בקשה להעביר הצעה מסודרת איך אתם רואים את נושא סידור הכבלים בתוך הבניין.

קובי שמש: ברגע שתועבר הצעה מסודרת, אנו נתייחס.

קובי שמש: זה לגבי בתים ישנים.

מאיר שטרית: יפה.

קובי שמש: לגבי בתים חדשים, בניינים חדשים, סוכם לגי ועדת התכנון והבנייה, שבבניינים חדשים שיוקמו יוקמו מספר כניסות לבניין כמדומני לשלושה מפעילים, כך שכל מפעיל יוכל להשחיל את הצנרת שלו לבניין בצורה כזו שמפעיל חדש ירצה להיכנס לתחום הנייח יוכל להיכנס בצורה מהירה.

קובי שמש: בנוסף, מה שהוחלט שם הוא שהתשתית בבתים החדשים היא תשתית של הקבלן ולא של תשתית של "בזק" או של "הוט" או של מישהו אחר.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

מאיר שטרית: זה מה שצריך לעשות.

משה כחלון: האם עכשיו אנו ממתינים מהם להצעה?

קובי שמש: אנו מבקשים מ"סלקום" הצעה בנושא הזה.

קובי שמש: היה דיון פנימי בשבוע שעבר אצלנו במשרד, וזה מה שסוכם.

קובי שמש: הנושא בטיפול.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

מאיר שטרית: תודה רבה.

משה כחלון: מה עוד?

משה כחלון: מעניין אותי מה עוד.

מאיר שטרית: האם יש עוד משהו?

דורי צ'יקו: זו הבקשה שאנו ביקשנו.

משה כחלון: אמרת שהגשתם מספר בקשות.

דורי צ'יקו: היה דיון אחר שגם קיימנו אותו עם המשרד מזה זמן, לגבי כל ההגעה לבתים בצורה אלחוטית - להפחית את אגרות התדרים כדי שנוכל להגיע לבתים בצורה אלחוטית במחירים שהם יהיו כדאיים כדי לפרוש.

דורי צ'יקו: נכון להיום, זה דבר שהוא יחסית יקר מאד, ולכן הכדאיות קטנה בו.

דורי צ'יקו: גם לגבי זה אנו מחכים לתשובה.

קובי שמש: יש ועדה.

מאיר שטרית: מה ההפרש במחירים ביניכם לבין חברות ספקיות תשתיות אחרות?

דורי צ'יקו: אני לא יודע להגיד באופן - - -

מאיר שטרית: תאמר סדר-גודל.

מאיר שטרית: האם זה 50%?

דובר: לא.

דובר: הוא לא מוכר לשוק הפרטי היום.

מאיר שטרית: מה זה משנה?

מאיר שטרית: אז לשוק העסקי.

שרון פליישר-בן-יהודה: באותו מחיר שאחרים מוכרים הוא מוכר בשוק העסקי.

דורי צ'יקו: לא.

מאיר שטרית: יותר זול.

דובר: לא.

דובר: זה הרבה יותר יקר.

דובר: הוא מוכר היום 2mb - - -

מאיר שטרית: לקיבוצים זה פרטי.

דובר: כן.

שרון פליישר-בן-יהודה: לא.

שרון פליישר-בן-יהודה: הקיבוץ זה לא פרטי.

שרון פליישר-בן-יהודה: לצורך העניין, קיבוץ זה כמו עסק.

מאיר שטרית: למה לא פרטי?

מאיר שטרית: זה לא עסק.

שרון פליישר-בן-יהודה: כי הוא מגיע לכניסה לקיבוץ, כמו - - -

דורי צ'יקו: אני יכול להגיד רק שהמחירים נמוכים משמעותית.

דורי צ'יקו: אני לא יכול להגיד לך מעבר לזה.

דורי צ'יקו: הם נמוכים משמעותית, ולא ב-1% או 2% אלא בהרבה יותר מזה.

אסף כהן: לגבי התדרים, היתה בקשה של "סלקום" לשנות את אגרות התדרים, אגרות תדרי המיקרוגל, באופן שיוזיל להם עלויות.

אסף כהן: בימים האלה לקחנו יועץ, דוקטור מומי דהן, שבוחן את תמחור כל נושא אגרות התדרים בתחום התקשורת, ו"סלקום" תוכל להעלות את הבקשה הזאת בפניו.

אסף כהן: הוא ימליץ המלצות בתוך חודשים ספורים לא רק לגבי האגרות האלה, לא רק לגבי הסוגיה הזאת, אלא בכלל.

אסף כהן: זו המתכונת שבה אנו מתכוונים - - -

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: הדוברת הבאה היא מיכל פליישר מ"הוט".

מאיר שטרית: בבקשה.

מיכל פליישר: אנו מברכים על הדיון.

מיכל פליישר: אנו מרגישים שהוא גם מתרחש בעיתוי מצויין.

מיכל פליישר: מתפרצים פה לדלת פתוחה, ואנו שמחים על הבמה לספר על החידושים שקורים ממש בימים אלה בשוק התשתיות.

מיכל פליישר: כבר באוקטובר יצאנו במסיבת עיתונאים גדולה, והודענו על השקת הרשת החדשה, רשת ה-UFI, שמאפשרת, כמו שאמרנו קודם, מהירות גלישה עד 100mb, וכמובן בדרך מוצעות הצעות שיווקיות אטרקטיביות במהירויות שונות לפי צרכי הלקוח; לא לכל אחד יש 100mb כי לא כל אחד צריך 100mb, אבל זה אפשרי.

מיכל פליישר: הבשורה ברשת שלנו היא שהשדרוג מתרחש בצורה מהירה.

מאיר שטרית: אם יהיה 100mb, לא יצטרכו את שירותי הטלויזיה שלכם, ויכולים להוריד סרטים צ'יק-צ'ק.

מיכל פליישר: אנו נתפרנס.

מיכל פליישר: נמצא את הדרך.

מיכל פליישר: ללא ספק - ואגיע לזה בסוף - העתים הן כאלה שמטילות גם אתגרים קשים לחברות התקשורת, ולכן התפישה, לכאורה, שלפרוש תשתיות זה דבר פשוט קל ולא דורש הון עתק ואחרי זה מתפרנסים מדמי מנוי גבוהים, היא אפילו הזויה.

מיכל פליישר: אני חושבת שתעיד על כך העובדה שעל דלתות משרד התקשורת לא מתדפקים בעלי יוזמות חדשות לפרוש רשתות.

מיכל פליישר: למיטב ידיעתי, היה אפילו קשה מאד להטיל על חברות הכבלים בזמנו את המשימה לספק טלפוניה ותשתית לכל רחבי הארץ, ובזמנו גם ניסו להכניס מפעיל חדש.

מיכל פליישר: מדובר במשימה לא פשוטה עם עלויות כבדות.

מיכל פליישר: עובדה שתהליך שדרוג הרשתות קרה מעצמו בלי התערבות.

מיכל פליישר: בעניין הזה יש יותר מהירות, מחירים יותר נמוכים, והדבר היחידי שאין יותר מספיק זה תושבים, וגם לזה צריך להתייחס כשחושבים על ההשקעות לעומת באמת היכולת להחזיר את ההשקעה בניגוד למדינות אחרות שהוזכרו כאן.

מיכל פליישר: אריאל כהן שלידי, מנהל השיווק של תחום הטלקום ורשת ה-UFI, יתן נתונים נוספים שאני בטוחה שיניחו את הדעת בנוגע לפרישה בפריפריה והמחירים.

אריאל כהן: אנו פרושים כבר ב-250 ישובים ברחבי המדינה.

אריאל כהן: לגבי חלק מהשמות, תגיד אם זה פריפריה או לא כדי שאדע.

מאיר שטרית: האם פרושים עם 100mb?

אריאל כהן: כן, עד 100mb ב-250 ישובים.

מאיר שטרית: עד 100mb זה גם מהירות של 2mb.

מאיר שטרית: מה זה "עד 100"?

משה כחלון: אין 100mb.

אריאל כהן: אם אתה רוצה 100mb, אפשר, למשל בפרדס-חנה.

מאיר שטרית: מקומות שאפשר להגיע בהם עד 100mb - איפה?

אריאל כהן: פרדס-חנה, נצרת, פרדיס, טירת-הכרמל, עתלית, אור-עקיבא, גבעת-עדה, ערערה, בקה אל גרבייה, ג'ת, קריית-אתא, קריית-ביאליק, קריית-ים.

מאיר שטרית: למה שם דוקא?

מאיר שטרית: לפי איזה סדר זה?

אריאל כהן: אנו פורשים ברמה הנדסית גיאוגרפית.

אריאל כהן: אנו פרושים היום מהוד-השרון כרגע בדרום ועד אחרי הקריות בצפון, ואנו פותחים כל אזור גיאוגרפי.

אריאל כהן: כל אזור נפתח כולל העיר שלו וכל הישובים מסביבו.

אריאל כהן: כלומר, איננו פורשים לפי איפה כדאי לנו כלכלית.

מאיר שטרית: זה מה שאני שואל.

מאיר שטרית: מה ההגיון בפרישה?

אריאל כהן: ההיגיון הוא הנדסי.

משה כחלון: לגבי כל מה שהיית פורש, היו שואלים אותך מה ההגיון.

משה כחלון: אל תחשוב שמשהו לא בסדר.

משה כחלון: אם היית אומר "שם", היו שואלים למה שם.

אריאל כהן: כמו שאמרנו, עד סוף 2010 - - -

מאיר שטרית: הוא אומר שעד סוף 2010 יהיה תשתית לכל הארץ.

מאיר שטרית: זה בסדר גמור.

אריאל כהן: עד סוף 2010 איפה שיש כבלים יוכלו לגלוש במהירות של 100mb מי שירצה.

אריאל כהן: זה דבר אחד.

מאיר שטרית: יפה.

מאיר שטרית: אתה אומר: לא כדאי להתנתק מהכבלים ולעבור ל"בזק".

אריאל כהן: לא.

דובר: אנו נסביר למה כדאי.

אריאל כהן: "בזק" מגיעה היום למהירות אדירה של 30mb, ותכף הם יסבירו איך הם מגיעים לזה.

אריאל כהן: מבחינת היכולת, שמנו את מדינת ישראל באחד המקומות הראשונים בעולם בנוגע ל-100mb.

אריאל כהן: אין הרבה מדינות בעולם שמציעות 100mb.

אריאל כהן: נכון שיש את דרום-קוריאה.

יהונתן קלינגר: האם ב-100mb מקבלים 10 up-steam או אחד up-stream?

אריאל כהן: ב-100 זה 2.

יהונתן קלינגר: 2, כלומר זה 1:50.

יהונתן קלינגר: אוקיי.

אריאל כהן: כן.

אריאל כהן: איפה אין מהירות 100mb?

אריאל כהן: - בגרמניה, באיטליה, באוסטרליה, ניו-זילנד, שוויץ וספרד.

אריאל כהן: אלה מדינות שלא הגיעו למהירויות האלה בכלל.

אריאל כהן: אנו די בחמישיה הראשונה.

אריאל כהן: הנושא האחרון הוא נושא המחיר, שאנו רוצים להתייחס אליו.

אריאל כהן: כמו ששמנו לב, המחיר הולך ויורד עם הזמן.

אריאל כהן: גם המחיר למגה שאנו מוכרים הולך ויורד.

אריאל כהן: אם אנו מוכרים היום 2.5 מגה - ואני מתייחס כרגע לתשתית בלבד - באזור ה-70 שקל, שזה משהו שקרוב ל-30 שקל למגה, אז כאשר אנו מוכרים 100mb ב-600 שקל זה באזור ה-6 שקלים למגה.

אריאל כהן: אנו חושבים שזה מחיר הרבה יותר מסביר והרבה יותר נכון.

אריאל כהן: המחיר למגה הולך ויורד, ככל שתקנה יותר.

אריאל כהן: 100mb הוא באמת מוצר פרימיום קיצוני, ומי שרוצה אותו ורוצה להשתמש ב-100mb - בבקשה, יש לזה מחיר.

מאיר שטרית: הכבל קיים באדמה בכל מקרה, ברגע שאתה פורש אותו.

אריאל כהן: נכון.

מאיר שטרית: מה זה משנה אם אתה מעביר 100mb או 50mb?

מאיר שטרית: למה המחיר יותר יקר?

אריאל כהן: זה בדיוק כמו כביש שאנו פורשים מתל-אביב לחיפה, כשהיה כביש אחד עם מסלול אחד שכולו היה פיצוצים דרך עם באמפרים.

אריאל כהן: אנו צריכים לבוא ולהרחיב את הכביש הזה כל הזמן.

אריאל כהן: הרחבת התשתיות הזאת היא זו שעולה המון כסף.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

מאיר שטרית: הרחבתם.

אריאל כהן: כדי שמישהו יגלוש ב-100mb, מרחיבים את זה כל הזמן לפי כמות הלקוחות שמצטרפת - לפי כמות הרכבים שנוסעים על הכביש.

אריאל כהן: כלומר, מכביש החוף הוספנו את כביש 4 ואת כביש 6.

אריאל כהן: אנו כל הזמן עובדים כדי להרחיב.

משה כחלון: זה בהתאם לעומס.

אריאל כהן: זה בהתאם לעומס, כמות הגולשים וגם המהירות שהם גולשים.

אריאל כהן: ההשקעה פה אדירה ואין-סופית.

אריאל כהן: ככל שיגלשו יותר, אנו נשקיע יותר ונקנה מכונות שצריכות לספק יותר רוחב פס, אנו צריכים עוד מהנדסים.

אריאל כהן: בקיצור: משקיעים פה המון כסף בנושא התשתיות.

אריאל כהן: יש פה תחזוקה.

מאיר שטרית: אתה אומר שעד סוף 2010 אתם תפרשו את התשתית בכל הארץ.

מאיר שטרית: נניח שנעבור את 2010 ונגיע ל-2011, שאז, לפי דבריך, התשתית כבר קיימת.

אריאל כהן: התשתית קיימת, אבל הלקוחות מצטרפים למהירויות הגבוהות כל הזמן.

מאיר שטרית: האם כשמצטרפים יותר לקוחות, אתה צריך לעשות השקעות נוספות?

אריאל כהן: בדיוק.

מאיר שטרית: במה?

אריאל כהן: בתשתית עצמה.

אריאל כהן: אני צריך עוד כביש.

אריאל כהן: צריך להרחיב אותו.

מאיר שטרית: האם אתה מוסיף כבלים?

מאיר שטרית: מה אתה עושה?

אריאל כהן: מה שעושים בפועל הוא מאחורי הקלעים.

אריאל כהן: אצלנו הארונות מחוברים לְשכונות.

אריאל כהן: אנו צריכים עכשיו להוסיף בכל שכונה עוד ארון כדי שכל השכונה תוכל לגלוש ב-100mb, וכך עוד ארון ועוד ארון.

אריאל כהן: ההשקעה היא לפי הגלישה של הלקוחות, וזה לא שיש רשת וזהו.

אריאל כהן: אם יהיו עוד גולשים ב-10mb, ב-50mb וב-100mb, אנו נצטרך לבוא ולהשקיע יותר ויותר ככל שהגלישה תלך ותגדל.

קובי שמש: האם בסוף 2010 הרשת שלך תהיה מתוכננת ל-100mb בכל הארץ יחד עם ארונות הסעף?

אריאל כהן: כן, בהתאם לביקושים- - -

קובי שמש: אז, ב-2011, חוץ מאשר להרחיב את זה, אין לך איזה שהן הרחבות מיוחדות.

אריאל כהן: לא.

אריאל כהן: את הארון אני בונה לפי הביקוש.

אריאל כהן: אם בשכונה גולשים 10 אנשים, אני שם ארון אחד.

אריאל כהן: אם מצטרפים עוד עשרה, אני שם עוד ארון.

אריאל כהן: אני לא שם מראש את הארונות.

קובי שמש: אם כך, אתה לא תסיים ב-2010.

אריאל כהן: ודאי שכן.

קובי שמש: אתה תסיים את הפרישה ב-2010 תיאורטית לגבי 100mb, אבל כדי לתת 100mb לכל לקוח בארץ אתה תצטרך להוסיף עוד ארונות, וזה יכול לגלוש ל-2011 ו-2012.

אריאל כהן: זה הכל בהתאם לביקושים.

קובי שמש: בסדר.

קובי שמש: אני רק מסביר את מה שאתה אומר.

מיכל פליישר: זה ברור שההשקעות יהיו בהתאם לביקושים.

מאיר שטרית: אני שוב רוצה להבין, כי אנו לא מבינים פה משהו.

מאיר שטרית: כשאתה אומר שאתה מתקין תשתית ל-100mb, האם כל אחד שמתחבר אליכם במהירות של 100mb יגלוש במהירות של 100mb?

מאיר שטרית: האם זה מה שאתה אומר?

אריאל כהן: נכון, חד-משמעית.

מאיר שטרית: זה לא מה שאומרים פה.

מאיר שטרית: אומרים הפוך.

מאיר שטרית: אומרים שה-100mb מתחלק כאילו בין אנשים כאשר יש עומס, כמו שהיום קורה באמת.

מאיר שטרית: כלומר, לא גולשים במהירות שאתה משלם.

אריאל כהן: כל דבר שיש בו עומס - אנו יכולים לפתוח את העומס הזה.

מיכל פליישר: יש לנו מחוייבות של best effort, כמו שנהוג בשוק האינטרנט, לספק עד 100mb לכל גולש שקנה.

מאיר שטרית: ודאי, לכל גולש שקנה.

מאיר שטרית: על זה אני מדבר.

מיכל פליישר: אם אנו רואים שבישוב מסויים יש חדירה גבוהה של המהירויות הגבוהות, יש לנו מחוייבות לשדרג ולהתאים את הרשת בהתאם.

אריאל כהן: אם יש פקק בכביש, אין לנו בעיה.

קובי שמש: זה לא ייגמר ב-2010.

מיכל פליישר: למען הסר ספק: ללא המהלך של רשת ה-UFI, שדרש את ההשקעה הראשונית וההטמעה הראשונית, אז זה לא שאפשר היה לתת בקריית-שמונה 100mb.

מיכל פליישר: קודם כל, צריך להביא את הרשת ליכולת.

מיכל פליישר: ברגע שיש לה את היכולת, צריך להיערך לבצע בה את ההתאמות.

מאיר שטרית: הכבל שאתם מניחים ומביא את האינטרנט זה אותו כבל שמביא את שידורי הטלויזיה, וזה לא כבל נפרד.

אריאל כהן: לא, זה לא כבל נפרד, וזה אותו כבל בבית.

אריאל כהן: מאחורי הקלעים, מאחורה, זה מחולק לתשתיות נפרדות.

מיכל פליישר: זו תשתית שונה.

מאיר שטרית: ברור, אבל זה אותו כבל.

אריאל כהן: בבית זה אותו כבל.

מאיר שטרית: זה אותו כבל, והכבל מעביר שידורי טלויזיה, טלפוניה וגם אינטרנט.

מאיר שטרית: "הוט" מעביר את שלושתם.

אריאל כהן: נכון.

מאיר שטרית: מבחינתכם, ברגע שיש לכם כבל כזה, אם אתם לא מעבירים אינטרנט, אתה יכול להעביר, נניח, שידורי טלויזיה במהירות יותר גבוהה.

אריאל כהן: שידורי טלויזיה - כמו היום.

מאיר שטרית: כמו היום, שאתה מעביר היום כבלים, אתה יכול להוריד וכן הלאה.

מיכל פליישר: אבל, הם - השידורים - לא בטכנולוגיית האינטרנט.

מאיר שטרית: ודאי.

מיכל פליישר: אבל, הוא מאפשר העברת שידורים.

מאיר שטרית: אדוני השר, ההתפתחות היום בעולם היא שעל המחשב שלך אתה יכול לקבל 3,000 תחנות טלויזיה בעולם באמצעות תוכנה בתשלום של 24 דולר לשנה, אבל בלי תרגום עברי.

מאיר שטרית: מי שצריך עברית יש לו בעיה, אלא אם יהיה איזה סטארט-אפ אחד שיפתח איזו שהיא תוכנה שאתה מקבל ומוריד טלויזיה ומקבל ישר תרגום סימולטני, ואז הוא יוכל להיות מיליארדר.

מאיר שטרית: אני חושב שבמצב הזה יש את ההתמודדות של טלויזיה בכבלים מול מצב כזה, שבעתיד אתה יכול לשים סטרימר אצלך בבית, להתחבר לאותו מחשב ולהוריד אצלך בבית 3,000 ערוצים ואתה לא צריך את הכבלים.

מאיר שטרית: אתה מבין את זה.

אריאל כהן: נכון.

מאיר שטרית: ברור שככל שתשפרו ותורידו את המחירים שלכם, אנשים לא יעברו למקומות אחרים.

אריאל כהן: אנו מבינים שבסופו של דבר הקרב הוא על התוכן - מי יספק את התוכן הכי טוב: 3,000 תחנות או אנחנו.

דובר: הם עושים את זה היום.

מאיר שטרית: אפרופו תוכן, אני מנוי של הכבלים מאז שהם קמו ועד היום.

מאיר שטרית: זה חוק שלי ולכן אינני עובר ל"יש".

משה כחלון: זה החוק שלך.

משה כחלון: אתה נאמן לחוק.

מאיר שטרית: אני נאמן לחוק.

מאיר שטרית: אתם משדרים את אותם הסרטים מאה פעם בערך, ואחרי שמשדרים אותם שמים אותם ב-VOD, כלומר שאתה יכול להזמין את הסרט מתי שאתה רוצה ולשלם עליו עוד 15 שקל.

דובר: בין 5 ל-10 שקל.

מאיר שטרית: זה 15-30 שקל לסרט משנת איכה.

מאיר שטרית: מה ההגיון?

מאיר שטרית: הרי אתם כבר שידרתם.

דובר: אתה לא חייב.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

מאיר שטרית: אתה לא חייב, אבל נניח שאני רוצה להתענות עוד פעם אחת.

מאיר שטרית: מה ההגיון הזה?

מאיר שטרית: אם כבר שידרתם את הסרט, למה לגבות עליו כסף פעם נוספת?

מאיר שטרית: הוא כבר קיים בתוך המאגר.

מאיר שטרית: למה 15 שקל?

מאיר שטרית: אני מזהיר אתכם: כשמכניסים את ה"אייפון" כיום, בטוח שיכניסו לשירות גם את היכולת להוריד סרטים כמו שהיה מקובל בארצות-הברית, iTunes.

מאיר שטרית: זה עניין של זמן עד שזה ייכנס גם בישראל.

מאיר שטרית: היום, אתה משכיר סרטים במהירות באיכות HD מהסרטים האחרונים ב-iTunes לשלושה ימים, וזה עולה לך שלושה דולרים.

דובר: בלי תרגום.

מאיר שטרית: מה זה משנה?

מאיר שטרית: האם התרגום עולה לך?

מאיר שטרית: כבר תרגמת פעם אחת.

מאיר שטרית: אולי גם בזה אתה מרחיב את התשתיות כל הזמן לתרגום?

מאיר שטרית: !

אריאל כהן: אסביר את זה.

מאיר שטרית: כלקוח שלכם, לא יכול להיות שתשלום חודשי לכבלים יעלה לי 600 שקל לחודש.

מאיר שטרית: זה לא הגיוני.

אריאל כהן: למה 600 שקל?

אריאל כהן: אתה רואה הרבה סרטים.

מאיר שטרית: אני לא רואה שום סרט.

מאיר שטרית: אני לא רואה כלום.

מאיר שטרית: אשתי אוהבת לראות את הסדרות בלילה, ביום, בבוקר ובערב כמו: "האוס", "אחיות" וכו', שאני מכיר את שמותיהן.

מאיר שטרית: משדרים את אותו דבר 20 פעם.

מאיר שטרית: שמים אותם ב-VOD, ואתה שוב גובה עליהן כסף.

מאיר שטרית: אין בזה שום הגיון.

מאיר שטרית: לא לזה התכוון המחוקק בטלויזיה בכבלים.

אריאל כהן: הסרטים הם לא שלנו.

אריאל כהן: אנו קונים אותם מהאמריקאים.

מאיר שטרית: אז מה?

מאיר שטרית: אם אתה משדר פעמיים, האם אתה משלם פעמיים?

אריאל כהן: בוודאי.

אריאל כהן: אנו משלמים על כל שידור.

מיכל פליישר: זה לא כמו האנטנה אז.

מאיר שטרית: איזה שטויות.

מאיר שטרית: במחיר הזה אני יכול לקנות את הסרט ולשים אותו בבית, אבל אף אחד לא מחזיק סרטים.

מיכל פליישר: זה לשימוש ביתי, אבל לא לשימוש להפצה.

אריאל כהן: זה לשימוש ביתי.

מאיר שטרית: כשאתה מזמין סרט ב-VOD - זה שימוש ביתי.

אריאל כהן: נכון.

מאיר שטרית: למה אני צריך לשלם עליו 15 שקל?

אריאל כהן: זה הרבה יותר זול מאשר להתניע את האוטו, לנסוע ל"בלוקבסטר", לחפש חניה, לקחת סרט ולחזור.

מאיר שטרית: אתם עושים טעות - גם אתם וגם מפיצי הסרטים.

מאיר שטרית: זה מעודד את הפיראטים.

מאיר שטרית: הפיראטים היום מורידים כל סרט באינטרנט ומוכרים אותו בחמישה גרושים, ואתה יכול לקנות את כל הסרטים שאתה רוצה.

מאיר שטרית: לכן, למה להיכנס לאינטרנט?

מאיר שטרית: למה לקנות ב-VOD?

מאיר שטרית: למה להיכנס לסרטים?

מאיר שטרית: תבין שאם המחירים לא הגיוניים, זה מעודד את הפיראטיות.

מאיר שטרית: זה מעודד אנשים לייצר סרטים ומייצרים בכמויות.

אריאל כהן: למה כרטיס לקולנוע 80 שקל לזוג זה הגיוני?

מאיר שטרית: אבל, זה לא קולנוע.

מאיר שטרית: כבר מאה פעמים היה הסרט הזה.

מאיר שטרית: בקולנוע אתה רואה סרט חדש שלא ראית קודם.

מיכל פליישר: האמת היא שאני חייבת תמיד להחזיר את הדיון אחורה.

מיכל פליישר: המחירים של התוכן בישראל, למרות הצרות, הם אטרקטיביים בישראל.

מאיר שטרית: ממש לא.

מאיר שטרית: הבאתי את הדוגמא של iTunes.

מיכל פליישר: הבדיקות צריכות להיעשות - - -

מאיר שטרית: במיקרוסופט יש אתרים שאתה משלם פעם אחת בשנה 30 דולר, ואתה רואה כמה סרטים שאתה רוצה באופן חופשי, וזה לגיטימי והכל.

מיכל פליישר: כל הנושאים האלה הם איומים שהתעשיה מתמודדת איתם.

מאיר שטרית: הם לא איומים.

מאיר שטרית: אתם מתנהגים לא כהלכה, כי אתם חותכים את הגזע שעליו אתם יושבים.

מאיר שטרית: אני אומר לךָ, שבמחירים שאתם גובים היום, בצורה שבה אתם עובדים, תזכור מה שאני אומר לך היום: הכבלים יהיו בבעיה.

מאיר שטרית: אני מאלה שעשה את הכבלים, כך שאני מכיר את הפרטים היטב.

מאיר שטרית: אתם עושים טעות.

מאיר שטרית: אתם גובים מחירים אסטרונומיים שאין להם שום הצדקה.

מאיר שטרית: ממילא משלמים מחיר מנוי מאד יקר.

מאיר שטרית: עכשיו, כשמורידים את ערוץ "הולמרק", האם אתם מפחיתים את מחיר החבילה?

מאיר שטרית: ! - בחלום.

דובר: בדרך כלל, יש ערוץ מחליף.

מאיר שטרית: בחלום תורידו את המחיר.

מאיר שטרית: לא תורידו.

מאיר שטרית: לכן, חברים, גם כשלאדם יש 300 ערוצים, הוא לא צופה בכולם.

מאיר שטרית: הוא מסתכל על 3-5 ערוצים.

מאיר שטרית: אם באמת משלמים לפי רמת הצפייה, המחירים שלכם צריכים לרדת לאדמה.

מאיר שטרית: זה לא עובד כך.

מאיר שטרית: אתה יודע את זה בדיוק כמוני, ונעשה ניתוח בהזדמנות אחרת ולא הפעם.

מאיר שטרית: נעשה פעם ישיבה על הכבלים, ואז נוכל לעשות ניתוח יותר אמיתי ומדוייק ולהראות דוגמאות.

אריאל כהן: למרות המחירים הגבוהים, אנו עדיין מפסידים כסף.

מיכל פליישר: בגדול.

מאיר שטרית: מפסידים כסף?

מאיר שטרית: אני יכול להסביר לכם למה, אבל לא חשוב.

יהונתן קלינגר: חבר-הכנסת שטרית, אמרת קודם שכולם יכולים להשתמש ב-100mb או שהעומס מוריד טיפה את המהירות.

יהונתן קלינגר: צריך לזכור שהמהירות היוצאת מישראל היא עדיין מוגבלת מאד.

יהונתן קלינגר: גם אם לכולם יהיה 10mb בבית וכולם ינסו באותו רגע להוריד את המים או להוריד סרט, --

מאיר שטרית: --זה לא יעבוד.

יהונתן קלינגר: --הצינור נתקע החוצה.

יהונתן קלינגר: הצינור הזה החוצה הוא הבעיה הרצינית באינטרנט פה.

מאיר שטרית: אדוני השר, הוא צודק.

מאיר שטרית: שמעתי את זה גם מחברות אינטרנט.

עדן בר-טל: אני עדן ברטל.

עדן בר-טל: ה-capacity של הכבל שמקשר את ישראל החוצה - כמעט אפשר להגדיר אותו בלתי מוגבל מבחינת היכולת.

עדן בר-טל: העניין הוא --

מאיר שטרית: זה לא מה שחברות האינטרנט אומרות.

עדן ברטל: --ההתקשרות של ה-ISP's, של חברות, עם החברה שמפעילה את הכבל ל-capacity מסויים.

עדן ברטל: זה עניין מסחרי.

עדן ברטל: זה עניין של מחיר.

מאיר שטרית: האם יושב פה מישהו מ"נטוויז'ן"?

מאיר שטרית: האם את יכולה להתייחס לזה?

מאיר שטרית: שמעתי דוקא מ"נטוויז'ן" שאחת הבעיות הגדולות שלכם היא העובדה שאין לכם כבל החוצה, למרות שאתם משקיעים מיליונים.

קרן צוקרמן: נכון.

קרן צוקרמן: זה לא סוד שהבעיות הגדולות ביותר שלנו הן התשלומים שאנו משלמים גם לספקי התשתית אל מחוץ לישראל ובעיקר לחיבור לספקי התשתית בתוך ישראל.

קרן צוקרמן: מדובר בשווקים שיש בהם מעט מאד תחרות.

קובי שמש: זה משהו אחר.

מאיר שטרית: האם אתם משלמים כסף לספקי תשתית?

קרן צוקרמן: כן.

מאיר שטרית: למה?

דובר: פר מגה.

קרן צוקרמן: אנו משלמים לספקי התשתית, גם ל"בזק" וגם ל"הוט".

מאיר שטרית: האם מעבר למה שאני משלם בבית?

קרן צוקרמן: מעבר למה שאתה משלם בבית.

קרן צוקרמן: זה תשלום עבור חיבור לרשתות שלהם.

קרן צוקרמן: אלה תשלומים של מליונים בשנה שהם בנוסף למה שהלקוחות משלמים.

משה כחלון: מה?

משה כחלון: הם מייצרים תשתית.

משה כחלון: היא רוכבת על התשתיות שלהם.

מאיר שטרית: אבל, אני, הלקוח, משלם.

דוברת: אתה לא משלם להם על התשתית.

דוברת: אתה משלם להם על התוכן.

מאיר שטרית: אני משלם שני שליש מהתשלום לאינטרנט, וראינו קודם בשקף.

מאיר שטרית: שני שליש מהתשלום לאינטרנט זה תשתית ואני משלם.

משה כחלון: אבל, היא גובה עבורם.

מאיר שטרית: היא לא גובה.

מאיר שטרית: מה פתאום?

קרן צוקרמן: לא.

משה כחלון: אנו נשלם פעמיים?

מאיר שטרית: ודאי.

מאיר שטרית: אני משלם: פעם אחת - לכבלים על התשתית, ופעם שניה - ל"נטוויז'ן" על התוכן.

קרן צוקרמן: נכון.

משה כחלון: בסדר.

משה כחלון: אבל, זה לא פעם אחת - - -

דוברת: זה לא פעמיים.

מאיר שטרית: אבל, היא משלמת.

קרן צוקרמן: נכון, אני משלמת.

מאיר שטרית: היא אומרת שאם אני, למשל, מנוי ב"נטוויז'ן", אני משלם פעם אחת לתשתית הכבלים כי אני מחובר, נניח, לכבלים, והיא אומרת שהיא משלמת גם לכבלים על זה שהיא עוברת אצלם.

מיכל פליישר: על רכיב ההתממשקות.

מאיר שטרית: מה זה משנה?

קרן צוקרמן: על רכיב ההתממשקות שאף אחד לא ברור לו מהו ומה משלם הלקוח.

מיכל פליישר: כל ספק תקשורת משלם על ההתממשקות או דמי מעבר אצל ספק תקשורת אחר בהתאם לעניין.

קרן צוקרמן: התממשקות שונה מתמסורת?

קרן צוקרמן: למה אתם גובים פי ארבעה?

מאיר שטרית: מה זאת אומרת?

מאיר שטרית: אתם גובים פעמיים על התשתית: פעם אחת - מספק התוכן, ופעם שניה - מהלקוח.

מיכל פליישר: לא פעמיים.

מאיר שטרית: זה פעמיים.

מאיר שטרית: אינני יודע באיזה מחיר אתם גובים, אבל זה פעמיים.

מאיר שטרית: דרך אגב, זה לא המצב בעולם.

מאיר שטרית: אדוני השר, זו אחת הסיבות, כמו שאמר הנציג שלך, שדו"ח גרונאו המליצה בזמנו, בוועדה שהקמתם, לחייב את ספקי התשתית למכור בסיטונות את העניין של שירותים ומקטעי שירות.

מאיר שטרית: אתם לא עושים את זה, וכבר עברו 15 חודש מאז ההמלצות.

מאיר שטרית: תפעיל את זה.

מאיר שטרית: אתה לא צריך אישור מאף אחד.

מאיר שטרית: זה כבר עבר את כל הוועדות.

מאיר שטרית: תן הנחיה.

מאיר שטרית: תכריח אותם למכור מקטעי תשתית, ותראה את המחירים יירדו.

מאיר שטרית: אני מבטיח לך שהמחירים יירדו דרסטית, ולא צריך לעשות שום דבר.

מאיר שטרית: צריך רק לעשות את הדבר הזה, ותראה איך זה ישתנה.

משה כחלון: האם זו הוועדה שאנו עושים עכשיו?

עדן בר-טל: כן.

עדן בר-טל: אנו עושים את זה.

מאיר שטרית: חבר'ה, לא עוד ועדה.

מאיר שטרית: תעשו.

מאיר שטרית: שתי ועדות החליטו.

עדן בר-טל: תמחור.

מאיר שטרית: תקבעו את המחיר, וקדימה.

מאיר שטרית: ..

משה כחלון: זו לא הבעיה.

משה כחלון: ממש בימים הקרובים יקום צוות התמחור, נקרא לו.

מאיר שטרית: את זה אפילו לא ידעתי גם אני.

מאיר שטרית: נציגת "נטוויז'ן", חיזרי לעניין הכבל החיצוני.

קרן צוקרמן: מקטעים של תשלום כפול.

קרן צוקרמן: גם הכבל החיצוני הוא כבל - - -

מאיר שטרית: למי הוא שייך?

קרן צוקרמן: ל"נאוטילוס".

דובר: האם יש רק אחד בארץ?

קרן צוקרמן: יש רק ספק אחד שמספק את היציאה מהארץ.

מאיר שטרית: האם יש עליו פיקוח על המחירים?

קרן צוקרמן: אין עליו פיקוח.

מאיר שטרית: תכיני מכתב שאנו נבקש להכריז עליו מונופול.

יאיר חקק: הוא מוכרז מונופול.

דובר: אתה בטוח?

משה כחלון: אז, יש פיקוח.

קרן צוקרמן: אין פיקוח על המחיר.

מאיר שטרית: אם הוא מונופול, צריך להיות פיקוח.

קובי שמש: לא היתה אף תלונה של אף ספק ISP, וגם לא שלכם, לגבי המחירים.

קובי שמש: המנכ"ל שלךְ היה בדיון במשרד, ושאלנו אותו והוא אמר שאין תלונה והוא לא מתלונן על המחירים.

קובי שמש: אם היתה איזו שהיא פניה רשמית שלכם, היינו מתייחסים.

עדן בר-טל: אני פוגש אותו היום אחר-הצהריים.

עדן בר-טל: אשמח לשמוע את זה.

קובי שמש: בגלל שאין פניה, אי-אפשר להתייחס למשהו שאין לגביו פניה רשמית.

קרן צוקרמן: קובי שמש, אתם אכן צודקים.

קרן צוקרמן: "נטוויז'ן" דואגת לטפל בבעיות הבוערות שלה קודם, והבעיה הבוערת, כמו שאמרנו יותר מפעם אחת, היא התשלומים שאנו נאלצים לשלם בעל כורחנו ל"בזק" ול"הוט".

קרן צוקרמן: אין לנו ברירה אלא לשלם אותם.

קרן צוקרמן: לכן, המקטע של מ"נאוטילוס", שמהווה מונופול במקטע של היציאה מהארץ, אומנם היה נמוך יותר לו היתה שם תחרות, אבל "נאוטילוס", כספק, מתנהג בשונה מחברות התשתית, "בזק" ו"הוט", באופן שהוא לא מנצל את כוחו לרעה.

קרן צוקרמן: הוא מנצל לרעה את כוחו משמעותית פחות ממה שעושות "בזק" ו"הוט" במקטעים שלהן.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין.

מאיר שטרית: מנכ"ל משרד התקשורת אמר פה שאין מגבלה בכבל היוצא החוצה לשרתים חיצוניים, מהארץ החוצה, לגבי שירותי אינטרנט.

מאיר שטרית: זה מה שאמרת - נכון?

דובר: מבחינה טכנולוגית.

מאיר שטרית: מבחינה טכנולוגית, אין מגבלה.

משה כחלון: אבל, זה ספק יחיד.

מאיר שטרית: זה ספק יחיד, אבל אין מגבלה מבחינת ההיקף.

מאיר שטרית: מצד שני, שמעתי מ"נטוויז'ן" שיש לכם מגבלה שאין לכם מספיק - - -

משה כחלון: יש להם מגבלה אחת - שזה עולה להם כסף.

רועי גולדשמידט: זה פשוט יקר להם.

מאיר שטרית: חוץ מכסף, אני שמעתי כאילו אחרת, ולכן אני שואל.

מאיר שטרית: בעצם, המגבלה היא כסף.

קובי שמש: יש כאן שתי סוגיות שצריך לעשות סדר.

קרן צוקרמן: אני לא מכירה מגבלה טכנולוגית.

קרן צוקרמן: המגבלה העיקרית שלנו היא התשלום- - -

דוברת: - - -תשלום סמלי.

מאיר שטרית: בגלל זה, מהירות הגלישה יורדת, גם כשאתה משלם על מהירות מסויימת.

מאיר שטרית: למה זה יורד?

מאיר שטרית: הסבירו לי: "התעבורה החוצה עמוסה מדי כי אין לנו מספיק יכולת להעביר - - -

קרן צוקרמן: כבוד השר, נכון להרגע, המגבלה הכי גדולה שלנו היא הגישה לתשתית בארץ.

קרן צוקרמן: אנו מסתדרים יותר טוב עם "נאוטילוס", למרות שהיא ספק יחיד, מאשר אנו מצליחים להסתדר עם חברות התשתית כאן.

קרן צוקרמן: זו המגבלה העיקרית שלנו היום.

מאיר שטרית: אבל, זה לא מוריד ממהירות הגלישה.

קרן צוקרמן: זה מגביל את מהירות הגלישה.

מאיר שטרית: זה לא מוריד את מהירות הגלישה.

קרן צוקרמן: לא.

קרן צוקרמן: נכון להיום, אנו בשוק תחרותי.

מאיר שטרית: נכון, אבל התשלומים שלכם לספקיות התשתית לא משנים את מהירות הגלישה.

מאיר שטרית: אם תשלמי פחות, זה לא ישנה את הגלישה.

קרן צוקרמן: קודם כל, הן משנות את מחיר הגלישה בוודאות.

מאיר שטרית: אני מדבר על מהירות הגלישה ולא על המחיר.

קרן צוקרמן: הן משנות מאד את היכולת שלנו להיות מסוגלים בזמן קצר ובעלויות נמוכות להיכנס לאספקת שירותים בתשתיות גבוהות.

קרן צוקרמן: למה?

קרן צוקרמן: במהירויות גבוהות, ככל שהמהירות גבוהה יותר, אנו נדרשים לקנות קיבולת גבוהה יותר מ"בזק" ומ"הוט", והעיוות שנמצא בשוק הזה הולך וגדל.

קרן צוקרמן: אנו מאד רוצים להיות שם ולספק מהירויות גבוהות מאד ללקוחות.

קרן צוקרמן: אנו הראשונים שנכנסנו עם מבצעים אטרקטיביים.

קרן צוקרמן: אנו נתקלים בדלת סגורה אצל ספקיות התשתית ויוצרים לעצמנו מקטע של תשלום כפול שמשלם פעם אחת הלקוח ופעם אחת - ספק התשתית.

קרן צוקרמן: מחירי האינטרנט בישראל היו נמוכים בהרבה, לו היה קורה אחד מהשניים, ולדעתי שניהם צריכים לקרות: (1) שוק סיטונאי בתשתית, (2) פיקוח על המחירים ש"בזק" ו"הוט" גובות בגין החיבור לרשת שלהן.

קרן צוקרמן: מה זה בדיוק השירות הזה קשה מאד להבין.

מאיר שטרית: אסף כהן, אתה רצית לענות?

אסף כהן: אתייחס.

אסף כהן: המצוקה של "נטוויז'ן" הובעה בפני המשרד.

אסף כהן: בזמן הקרוב אנו נקיים פגישות גם עם "בזק" וגם עם "הוט", כי כאשר יושבים רק עם "נטוויז'ן" זה נשמע מאד משכנע אבל צריך לשמוע גם את "בזק" ואת "הוט".

אסף כהן: במידה ונחשוב שצריך לשנות משהו בכללים שנהוגים או בענייני המחירים, נטפל בזה.

דוברת: גם אנחנו רוצים להתייחס.

רונן רינגולד: אני רונן רינגולד בשם 012smile.

רונן רינגולד: אנו מעוניינים לחזור על מה שאומרת פה עורכת-הדין צוקרמן.

רונן רינגולד: אני חושב שהבעיה האקוטית בשוק האינטרנט היא באמת מעמד בעל התשתית אל מול ספק האינטרנט.

רונן רינגולד: למעשה, מה שקורה הוא שלכל בעל תשתית מעמד בלעדי מול כל ספק אינטרנט.

רונן רינגולד: אין לו ברירה אלא להתממשק אל אותו בעל תשתית.

רונן רינגולד: כלומר, יוצא מצב בו אני נתון לקביעה הבלעדית של בעל התשתית מולי.

רונן רינגולד: אסף כהן אומר בצדק: "אנו נשב ונמצא פתרון", אבל יש לי דו"ח פשוט מאד שאפשר להפנות אליו, ויש הרבה פתרונות שכתובים בו; דו"ח ועדת גרונאו דן בזה בכובד ראש והציע הרבה פתרונות, והם הומלצו, ואנו קוראים בחום לאמץ את כולם וליישם אותם.

רונן רינגולד: סליחה, לא לאמץ - הם אומצו.

מאיר שטרית: האם מישהו מכם יודע שיש מגבלה בכמות המגה-בייט שאפשר להעביר באינטרנט?

יהונתן קלינגר: תיאורטית, זה מופיע בהסכמים בחלק מהספקיות שיש מגבלה מכסימלית.

יהונתן קלינגר: בפועל, זה לא נאכף.

מאיר שטרית: האם מישהו ידע על זה שיש מגבלה שאי-אפשר לשלוח אי-מייל שיש בו מעל 45mb?

קובי שמש: לא.

קובי שמש: יש ניטרליות של הרשת.

קובי שמש: אין תלונות במשרד על חסימה של "סקיי" או כל מיני אפליקציות.

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: אני מדבר על תעבורת אינטרנט רגילה.

מאיר שטרית: האם יש מגבלה בהעברת קובץ שמשקלו מעל 45mb?

יהונתן קלינגר: אתה מדבר על הגדרות של שרת האי-מייל מול של ספקיות האינטרנט.

מאיר שטרית: זה מעניין אותי.

מאיר שטרית: שירותי אינטרנט ב-012 ונטוויז'ן, האם יש לכם מגבלה של תעבורה, כלומר שהשרת לא נותן להעביר מעל 25mb או 45mb?

מאיר שטרית: האם יש מגבלה כזו?

קרן צוקרמן: אני לא מכירה תלונות של לקוחות או איזו שהיא מגבלה אפקטיבית מהסוג הזה.

מאיר שטרית: האם יש מגבלה או אין?

קרן צוקרמן: יכול להיות שיש סעיף באחד החוזים שמגביל, ואני לא מכירה אותו.

קרן צוקרמן: בכל מקרה, מגבלה אפקטיבית או כזו שיוצרת איזו שהיא בעיה לאיזה הוא לקוח - לא נתקלנו בזה מעולם.

יאיר חקק: אני רוצה להזכיר, שהדבר הזה נקרא bit cap, כלומר מגבלה על מספר הביטים--

מאיר שטרית: --שאתה יכול להעביר.

יאיר חקק: באירופה זה דבר מאד מקובל.

יאיר חקק: לשמחתנו, וייאמר לזכות של התעשיה בישראל, אצלנו זה לא נהוג.

יאיר חקק: אני גם חושב שהלקוחות לא כל כך יסבלו את זה בישראל.

יאיר חקק: כלומר, בהשוואה בין-לאומית, מפעיל כמו "בריטיש טלקום" פשוט יסגור לך את הברז אחרי שני ג'יגה לחודש או משהו כזה, ובישראל לא נהוגים דברים כאלה.

אסף כהן: ברשתות הנייחות.

אסף כהן: בניידות יש, בהחלט, bit caps.

יהונתן קלינגר: עכשיו, התחילו להשיק גם תכניות ללא הגבלה.

שרון פליישר-בן-יהודה: אני שרון פליישר מ"בזק", ואני רוצה להתייחס לכמה דברים.

שרון פליישר-בן-יהודה: לאחר מכן, חברי, יגאל ברקת, מהשיווק אצלנו, יוסיף כמה דברים.

שרון פליישר-בן-יהודה: קודם כל, אני רוצה להתחבר למה שכבוד יושב-ראש הוועדה הציג פה, שזה טיפה מתנגש גם עם דברים שנאמרו אחר כך, שתעריפי האינטרנט בישראל הם נמוכים מאד יחסית לכל מדינה בעולם.

מאיר שטרית: במהירות של 2mb.

שרון פליישר-בן-יהודה: כן.

שרון פליישר-בן-יהודה: כרגע, זו המהירות הממוצעת הקיימת, והיא נמצאת בעליה מתמדת.

שרון פליישר-בן-יהודה: לשמחתנו הרבה, "בזק" היא זו שסוחבת למעלה את המהירויות האלה.

שרון פליישר-בן-יהודה: הממוצע של גלישה של לקוחות "בזק" הוא הגבוה ביותר במדינת ישראל.

שרון פליישר-בן-יהודה: אתייחס טיפה לנושא השקעות, כדי שכבוד יושב-ראש הוועדה יבין מדוע יש עלות לשירות הזה ומה זה אומר להקים תשתית לאינטרנט רחב פס במדינת ישראל.

שרון פליישר-בן-יהודה: "בזק" היום נמצאת בעיצומו של פרוייקט ענק ביותר של הקמת רשת ה-NGN שלה, שזה אינטרנט אולטרה מהיר.

שרון פליישר-בן-יהודה: למעשה, זו השקעת התשתית הגדולה ביותר שעשתה אי פעם חברה פרטית במדינת ישראל, רק שתבין את סדר-הגודל.

שרון פליישר-בן-יהודה: הרשת מוקמת באופן יחסי לכל מיני פרויקטים אחרים שראינו בעולם במהירות שיא וגם בפרישה אוניברסלית שזה משהו שלא קיים בעולם; כל המדינות והדוגמאות שהראיתם פה בעולם של ממוצעים - ברוב המדינות לְחברה מותר להקים את הרשת שלה אך ורק בכמה ערים מרכזיות.

שרון פליישר-בן-יהודה: ואז, ברור שברגע שהיא צריכה להקים רשת אך ורק בכמה ערים מרכזיות, היא יכולה לעשות רשת עם מהירויות הרבה יותר גבוהות ושהממוצע שם גם יהיה גבוה.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו מגיעים לעיירות פיתוח, ואנו מגיעים ליהודה ושומרון.

מאיר שטרית: האם אני יכול לקבל את המפה שמראה באלו מקומות יש לכם תשתית?

שרון פליישר-בן-יהודה: בשמחה רבה.

שרון פליישר-בן-יהודה: ראשית, גם משרד התקשורת קיבל את המפה הזאת.

שרון פליישר-בן-יהודה: שנית, באתר האינטרנט של "בזק", שפתוח בפני כל אזרח במדינה, המפה הזאת נמצאת.

מאיר שטרית: "הוט", האם נוכל לקבל את המפה לגבי איפה אתם נמצאים?

מיכל פליישר: זה גם נמצא באתר האינטרנט של החברה.

מאיר שטרית: אני מבקש להעביר זאת לוועדה.

מיכל פליישר: בהחלט.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו נעביר לכבוד יושב-ראש הוועדה בנפרד.

קובי שמש: גם 2011 וגם 2012 - בסדר?

שרון פליישר-בן-יהודה: בנוסף, יש אפליקציה מיוחדת שהקמנו באתר האינטרנט של החברה, שבה כל לקוח יכול להכניס את מספר הטלפון שלו ולקבל בדיוק מה רוחב הפס שהוא יכול לקבל ואם הוא נמצא בתשתית ה-NGN או לא.

מאיר שטרית: יפה.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו גם דואגים לפרסם וממש לשים על דלתות הבתים בישובים שבהם יש פרישה של הרשת וליידע את התושבים, שבאזור הזה נפרשה רשת ה-NGN ושעכשיו הם יכולים לגלוש במהירויות יותר גבוהות.

שרון פליישר-בן-יהודה: זה אינטרס שלנו שכל אזרח יידע ושבכל מקום שאנו מגיעים אליו יידעו שהגענו אליו.

שרון פליישר-בן-יהודה: יש לנו גם אינטרס לפרוש במהירות הכי גדולה שיש, כי ככל שתהיה לנו - - -

מאיר שטרית: האם יש לכם איזו שהיא מטרת יעד, כמו "הוט" שאמרו שעד סוף 2010 הם יכסו את כל הארץ?

שרון פליישר-בן-יהודה: "בזק" מדברת על עד סוף 2012.

שרון פליישר-בן-יהודה: אני רק רוצה להסביר לכבוד היושב-ראש מה אומר הפרוייקט של "בזק".

שרון פליישר-בן-יהודה: מבחינת מורכבותו, הפרוייקט הוא הרבה הרבה יותר מורכב.

שרון פליישר-בן-יהודה: למעשה, מה ש"בזק" עושה היום בפרוייקט הזה הוא שהיא פורשת סיבים אופטיים.

שרון פליישר-בן-יהודה: אם היום המרחק הממוצע של הסיב האופטי מבית הלקוח הוא בסביבות השני קילומטרים, אנו מקרבים את הסיבים האופטיים לבתי הלקוחות.

שרון פליישר-בן-יהודה: זה אומר לפתוח את כל הארץ, לפרוש סיבים אופטיים ולקרב אותם לבתי הלקוח.

שרון פליישר-בן-יהודה: זה אומר לשים 7,000 ארונות סעף ברחבי המדינה.

שרון פליישר-בן-יהודה: זה פרוייקט ענק עם עלויות מאד גבוהות ועם בעיות מאד גדולות של צווארי בקבוק.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו צריכים לקבל אישור מהרשויות המקומיות לכל ארון כזה שאנו שמים.

שרון פליישר-בן-יהודה: יש רשויות מקומיות שיותר משתפות פעולה, ויש רשויות מקומיות שפחות משתפות פעולה.

שרון פליישר-בן-יהודה: יש לנו צורך בקבלת אישור מחברת החשמל.

שרון פליישר-בן-יהודה: אנו צריכים חשמל לכל ארון כזה.

שרון פליישר-בן-יהודה: חברת החשמל עושה מאמצים גדולים מאד לשתף אתנו פעולה, אבל לא תמיד היא עומדת בקצב הנדרש.

שרון פליישר-בן-יהודה: כל צווארי הבקבוק האלה גורמים גם לזה שאנו נמצאים באילוצים, והאילוצים האלה גורמים לפרישה להשתנות לפעמים ולאו דווקא בקצב שאנו רוצים.

שרון פליישר-בן-יהודה: אבל, מבחינתנו, אנו עושים זאת בקצב הכי מהיר שאפשר לעשות את הפרוייקט הזה.

שרון פליישר-בן-יהודה: אני רוצה לבקש מיגאל ברקת להוסיף כמה דברים וגם להתייחס לכמה דברים שנאמרו כאן ע"י החברות.

יגאל ברקת: בנושא האחרון ששרון ציינה, כאמור, ההבדל בין פרישת הרשתות הוא גדול מאד.

יגאל ברקת: אצלנו ההרחבה היא לא רק הרחבה ברשת עצמה אלא הרחבה בנקודת הקצה ברחוב עצמו, ולכן הפרוייקט הוא פרוייקט הרבה יותר מורכב.

יגאל ברקת: הוא גם פרוייקט שהוא תשתית אמיתית של סיבים אופטיים.

שמעון בן-דוד: ההמשך הוא קווי נחושת.

יגאל ברקת: כן.

יגאל ברקת: כשאנו אומרים 50mb, הכוונה היא שאנו נוכל לתת 50mb ואמיתית 50mb ולא נצטרך את כל ההרחבות לעשות בהמשך.

יגאל ברקת: אנו כבר היום עושים כל ההרחבות הנדרשות כדי לאפשר זאת.

יגאל ברקת: חשוב לומר שבטכנולוגיית ה-NGN כרגע אנו מצהירים על קצב של 50mb כי זה הקצב שאנו יכולים לתת ללקוחות.

יגאל ברקת: במעבדות של "בזק" אנו כבר מגיעים ל-100mb.

יגאל ברקת: יצרניות הציודים שלנו כבר מדברות על 200mb בטווח הקרוב.

אריאל כהן: אנחנו - ב-400mb.

מאיר שטרית: אני מציע להתמקד לסיכום.

מאיר שטרית: אנו עומדים לסגור את הישיבה.

מאיר שטרית: יש עוד דובר אחד.

יגאל ברקת: בקטע הזה אני רוצה להגיד שמדובר פה בתשתית אמיתית.

יגאל ברקת: חשוב לי שים עוד אצבע אחת על ההבדל קצת בין ספק תשתית לבין ספק ה-SP.

יגאל ברקת: הייתי בעברי מנהל השיווק של חברת "נטוויז'ן" באינטרנט, ואני קצת מכיר את שני העולמות.

יגאל ברקת: ספק ה-SP הוא ספק שרוכב על תשתיות של אחרים, גם אם זה Med-Nautilus וגם אם זה ספק תשתית.

יגאל ברקת: לצורך העניין, ההנדסה שלו נכנסת בחדר לא הרבה יותר גדול מהחדר הזה.

יגאל ברקת: כדי לסבר את האוזן, לגבי "בזק" שאלנו קודם מהי המשמעות של לתמוך בתשתית; הגשם שנתקלנו בו כשבאנו לפה: המשמעות היא שסדר-גודל של 600-700 טכנאים, וזה אמיתי, ויכולים לבדוק אותי, בשלושת הימים הקרובים הולכים לטפל בתקלות שהן תקלות גשם.

יגאל ברקת: שרון אומרת שאנו פרושים ב-7,000 ארונות ברחובות.

מאיר שטרית: "בזק" זה גם טלפונים.

יגאל ברקת: בוודאי.

יגאל ברקת: זה טלפונים, זה אינטרנט.

יגאל ברקת: אני מדבר על כל הארץ.

קובי שמש: תשאל את עצמך: למה 700 טכנאים מגיעים?

קובי שמש: למה צריך את זה בכלל?

יגאל ברקת: המשמעות היא לא רק להקים מתג בחדר תקשורת.

יגאל ברקת: המשמעות היא משמעות של תשתית שנמצאת בכל בית במדינת ישראל שצריך לתמוך בה.

קובי שמש: הערה - אם הרשת שלכם היתה בנויה בצורה טובה, לא הייתם צריכים לשלוח 700 טכנאים לטפל בתקלות גשם.

קובי שמש: ארונות הסעף שלכם בחלק מהמקומות פתוחים.

קובי שמש: זה נושא של אטימות.

קובי שמש: זו עבודה מקדימה.

מאיר שטרית: הוא צודק.

מאיר שטרית: בעולם יש שלג ששה חודשים בשנה, וזה עובד.

שרון פליישר בן-יהודה: אנו נשקול אותך כסמנכ"ל ההנדסה הבא של החברה.

שרון פליישר בן-יהודה: אני רואה שיש לו עצות מצויינות.

מאיר שטרית: אבל, הוא צודק.

יגאל ברקת: הדבר האחרון שאני רוצה להוסיף הוא רק אחד.

יגאל ברקת: דיברו פה גם על "סלקום".

יגאל ברקת: "סלקום" היא דוגמא מצויינת בשוק העסקי לחברה שעושה מה שנקרא בשיווק: cherry peaking.

יגאל ברקת: היא הולכת ללקוח שטוב לה, ולקוח שמגיע ומבקש מ"סלקום" שיתקינו לו קו - התשובה הראשונה שהוא מקבל הוא שבודקים.

יגאל ברקת: בודקים אם זה משתלם, והכלכלה בודקת אם זה משתלם.

יגאל ברקת: אם זה משתלם ויש החזר תוך שנה-שנתיים - עושים, ואם לא - לא עושים.

יגאל ברקת: לקבל היום מ"סלקום" קו של 10mb, 20mb או 100mb תמסורת זה מאד תלוי איפה.

יגאל ברקת: לא בטוח שבקריית-שמונה באיזה שהוא מפעל שנמצא קצת רחוק מהאתר יהיה אפשר באמת לקבל זאת מ"סלקום".

יגאל ברקת: זו חובה אוניברסלית.

יגאל ברקת: כבוד יושב-ראש הוועדה, אנו פרושים במעל 180 ערים בכל הפריפריה, כולל גן-יבנה וכולל יבנה.

מאיר שטרית: שם אין לכם 100mb.

מאיר שטרית: ביבנה, למשל, אין לכם.

דוברת: חכה ל"הוט".

מאיר שטרית: עובדה שהתקשרתי באופן אישי לראות כדי לעבור ל"בזק", ואמרו: "מצטערים, אין".

יגאל ברקת: אמרת שאתה לא רוצה לעבור.

מאיר שטרית: בדקתי.

דוברת: "בזק" לא מציעה 100mb.

דוברת: אין לנו חבילה כזו בכלל.

מאיר שטרית: גם לא 50mb.

מאיר שטרית: הדוברת האחרונה, בבקשה.

מיטל בשרי: אני מיטל בשרי, מנהלת תחום טלקומוניקציה במועצה הישראלית לצרכנות.

מאיר שטרית: האם יש ביקורת כלשהי על מהירות הגלישה בפועל?

מיטל בשרי: לחלוטין, כן.

מאיר שטרית: שלכם?

מיטל בשרי: כן.

מאיר שטרית: מה הן המסקנות?

מיטל בשרי: השר צריך ללכת וחשוב שתשמע את מה שאני הולכת להגיד.

משה כחלון: השר יושב פה מתחילת הדיון ועד שלא יגידו שהדיון נעול אני לא זז.

מאיר שטרית: הוא משתתף בישיבה, וכל הכבוד.

מיטל בשרי: סליחה שאני מסיימת את הדיון בדברים שלי.

מיטל בשרי: רוב הדיון פה נסוב על התשתיות ומהירות הגלישה, וכל הדברים האלה נועדו להיטיב עם הצרכן.

מיטל בשרי: אבל, בפועל, צריך לעשות מעשה היום להיטיב עם הצרכן.

מיטל בשרי: מה שהשתמע מהדיון הוא שזה יקח עוד שנה, עוד שלוש או עוד ארבע שנים, עד שהמהירות והתשתית יגדלו.

מיטל בשרי: בפועל, היום, רוב תלונות הצרכנים על האינטרנט הן על מהירות הגלישה.

מיטל בשרי: בפועל, יש ספקיות אינטרנט שמבטיחות לצרכנים מהירות גלישה שבפועל הן לא יכולות לספק אותן.

מיטל בשרי: לאחרונה, הגשנו לממונה על הגנת הצרכן, והוא ביקש ממני דו"ח, ואנו נתנו לו דו"ח.

מיטל בשרי: הוא באמת ישב עם אחת החברות והוא מטפל בנושא הזה.

מיטל בשרי: היום, בפועל, הצרכן לא יודע מה ההבדל בין 2.5mb ל-4mb.

מיטל בשרי: לאחרונה, לקח אחד הצרכנים טכנאי פרטי, בדק וראה שהמהירות שהוא מקבל היא לא המהירות שהובטחה לו.

מאיר שטרית: תעשו תביעה ייצוגית.

מיטל בשרי: זה בטיפול.

מאיר שטרית: אם מהירות הגלישה לא עומדת בתקן - לתבוע פיצוי.

מיטל בשרי: לא עומדת בתקן לחלוטין.

דובר: איך אתה יכול לדעת?

מיטל בשרי: לכן, אנו מבקשים: אם משרד התקשורת יוכל לעשות בדיקות קבועות על הדברים האלה ולדווח אולי ולשתף את הממונה על הגנת הצרכן, על מנת שיפקח ויוכל לאכוף את הדברים האלה - זה דבר שהוא מאד חשוב על מנת להיטיב עם הצרכנים.

מיטל בשרי: דבר נוסף - אתן דוגמא לשירות אחר, שמשלמים בגינו כסף.

מיטל בשרי: בזמנו, כשהשר כחלון היה יושב-ראש ועדת הכלכלה, מפעיל כביש האגרה נדרש לקבל הסבר ממך מה קורה כאשר נתקעים בפקקים מסויימים, ואז אותו מפעיל אמר: "לא משלמים כסף במצב כשמתקיימים פקקים שהצרכן סובל מהם".

מיטל בשרי: כנ"ל במקרים כאלה.

מיטל בשרי: כאשר יש בעיה והצרכן לא יכול לקבל את השירות שלו, שלא יגבו ממנו כספים על אותם מועדים בהם הוא לא יכול לעשות שימוש בשירות עליו הוא משלם.

מאיר שטרית: תודה.

צביקה לביא: האם מותר לתרום משהו מחוויותיו של צרכן?

צביקה לביא: אדבר רק כצרכן פשוט שלא מתמצא בכל הסינית שמדובר כאן.

צביקה לביא: קיבלתי הודעה מ"בזק" שאני יכול להגדיל ל-2.5mb.

צביקה לביא: התחייבתי והתחלתי לשלם, וראיתי שאני ממשיך להתנהל באותו קצב.

מאיר שטרית: כלומר, באותה מהירות.

צביקה לביא: לאחר ארבעה חודשים שאלתי את "בזק" מה קרה, ושאלו: "שילמת גם ל'בזק בינלאומי'?".

צביקה לביא: אמרתי: "אף אחד לא אמר לי.

צביקה לביא: בנוסף לזה, הרי אתם 'בזק' ו'בזק בינלאומי'", ואמרו לי: "לא.

צביקה לביא: אנו שני עולמות נפרדים".

צביקה לביא: ארבעה חודשים שילמתי, ואני כבר משלם חודש רביעי או חמישי.

צביקה לביא: עכשיו גילית לי מדוע אני עדיין מתנהל באותו קצב.

מאיר שטרית: נכון.

שרון פליישר-בן-יהודה: אם אתה רוצה, אנו נשמח להתייחס.

מאיר שטרית: אני מודה לשר התקשורת על כך שבא לישיבה והשתתף בכולה מתחילתה עד סופה.

מאיר שטרית: זה לא שכיח במקומותינו.

מאיר שטרית: השר כחלון היה פרלמנטר טוב, והוא מכיר את הכנסת ומכבד אותה.

מאיר שטרית: אני מודה לך שבאת.

מאיר שטרית: אנו נעשה ישיבות נוספות בתחום הזה שלך בוועדה הזאת.

מאיר שטרית: אני רוצה להודות לכל המשתתפים שבאו.

מאיר שטרית: אדוני השר, ראשית, אני קורא לממשלה, בשם הוועדה, להיכנס להשקעות מסיביות בתשתיות.

מאיר שטרית: אם יש בידי הממשלה, ולמיטב זכרוני חברת החשמל היא חברה ממשלתית, אפשרות להפעיל את הסיבים האופטיים בידי חברת החשמל - אני מציע להפעיל אותם לאלתר.

מאיר שטרית: אין סיבה בעולם שלא להפעילם.

מאיר שטרית: כל הביורוקרטיה הזאת מיותרת.

מאיר שטרית: אפשר להפעיל את זה.

מאיר שטרית: אני רק רוצה להביא לידיעת השר שקווי חשמל אכן מעבירים אינטרנט, למשל קניתי מתקן לבית שלי.

מאיר שטרית: אתה קונה מתקן שתי יחידות: יחידה אחת אתה מכניס לתקע על יד החיבור של הראוטר, ואתה מחבר אליו את הראוטר, ואת היחידה השניה אתה שם בכל תקע שאתה רוצה בבית, ומייד יש לך - וזה אלחוטי - באותו מקום WIFI לאותו אזור.

מאיר שטרית: זה עולה כלום.

מאיר שטרית: כלומר, אפשר להשתמש בתשתיות הקיימות, ואם צריך - להשקיע.

מאיר שטרית: נדמה לי, שההשקעה הזו של המדינה תשא פרות.

מאיר שטרית: שנית, אני קורא לשר התקשורת אולי ליצור מערכת בדיקה שתבדוק באמת את רמת הגלישה האמיתית של מה שמספקים שירותי האינטרנט, מכיון שבפועל, אני אומר לך וכך התחלתי את הישיבה, מהירות הגלישה המשולמת היא וירטואלית.

מאיר שטרית: אני כבר גולש המון שנים, ואני רחוק מאד אי פעם מלהגיע למהירות גלישה נורמטיבית של 6mb או 8mb שאני משלם עליה.

מאיר שטרית: זה רחוק מאד מהמציאות.

מאיר שטרית: אני אף פעם לא מגיע לשם.

מאיר שטרית: הטענות הן שאין כבל, שאין העברה, שאי-אפשר, ושאין חלוקה, ופעם התשתית אשמה ופעם זה אשם וכו'.

מאיר שטרית: אני חושב שצריכים לעשות בדיקה ולהחיל אכיפה ולגרום לכך שבאמת מה שהספק מתחייב אכן יקרה, כלומר שהאזרח יקבל שירות עבור מה שהוא משלם.

מאיר שטרית: שלישית, אני ממש מאיץ בכם להפעיל את המלצות ועדת גרונאו.

מאיר שטרית: בעיניי, המלצות אלה הן המלצות חכמות שיכולות לתת כמעט מיידית תחרות רצינית לספקים, כי אז יכולים לספק גם תשתית וגם תוכן וימכרו להם קטעי תשתית.

מאיר שטרית: זה יכול ליצור באמת תחרות והכנסת גורמים חדשים לשוק שיכולים לשנות את התמונה מקצה לקצה.

מאיר שטרית: ציין זאת פה נציג 012, רונן.

מאיר שטרית: הוא אמר בצדק שזה יכול לשנות, בצורה דרסטית, את המצב בשוק ואת התחרות.

מאיר שטרית: דבר אחרון - אדוני השר, אני חושב ששווה בדיקה וכדאי שמשרד התקשורת יבדוק את העניין של תשלומים כפולים על התשתית.

מאיר שטרית: תשלום אחד שפעם אחת הספקים גובים, ספקי התשתית, מחברות הכבלים, מספקי התוכן, ופעם שניה הם גובים מהלקוח.

מאיר שטרית: בעיניי, אין שום הגיון לגבייה הכפולה הזאת, ובוודאי שאין הצדקה למחירים.

משה כחלון: זה ייבדק באופן מיידי.

מאיר שטרית: אני מציע לבדוק את הדבר הזה וגם לעשות תיקון.

מאיר שטרית: אדוני השר, אני מודה לך.

מאיר שטרית: אני מודה לכולם.

מאיר שטרית: אני נועל את הישיבה.