הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 51, 2009-11-30 09:00

יואל חסון: שלום ובוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא חוות דעת מבקר המדינה על פי סעיף 21 לחוק מבקר המדינה, בנושא:

יואל חסון: אי קיום התחייבות הממשלה בנושא העובדים הזרים בענף החקלאות.

יואל חסון: נושא העובדים זרים בענף החקלאות נדון מספר רב פעמים בכנסת, זה נושא שיש לו משמעות ציבורית, משמעות כלכלית ברמה הלאומית וגם ברמת החקלאים עצמם.

יואל חסון: התפיסה שלי בעניין של העובדים הזרים והצורך בכוח עבודה המבוסס על עובדים זרים היא שמדינת ישראל קודם כל כמדינה דמוקרטית, וכמו מדינות דמוקרטיות רבות אחרות, יש לה את הזכות ואת החובה להגן על עצמה מפני הגירה לא חוקית, להגן על גבולותיה, לשמור על המרקם הדמוגרפי הרצוי שהיינו רוצים, לראות את המדינה הזאת כמדינה יהודית ודמוקרטית.

יואל חסון: לפיכך ישראל צריכה וחייבת להגן על גבולותיה ולקיים מערכת ניהול עובדים זרים ועבודה זרה.

יואל חסון: מערכת ניהול יעילה, מערכת ניהול טובה וגם צריכה להתמודד בצורה תקיפה, בעיניי, בהגירה לא חוקית.

יואל חסון: יחד עם זאת צריך להבין ולהכיר בעובדה שישנם ענפים במדינת ישראל שהם ענפים שהם כנראה לעולם, גם אם נאהב את זה וגם אם לא, יהיו מבוססים, בעת הזאת - בתקופה שבה אנחנו נמצאים, על ידיים זרות, על עבודת זרים.

יואל חסון: זאת מציאות.

יואל חסון: היום החקלאות הישראלית, שהיא באמת אחת מחלונות הראווה המרשימים עדיין של מדינת ישראל, זקוקה לעזרה וזקוקה לאותם עובדים זרים ואנחנו צריכים לאפשר את זה.

יואל חסון: אני מבקש לומר משהו שאמרתי בדיון אחר.

יואל חסון: אני חושב שלאורך השנים לרוב המדינה קיבלה החלטות נכונות מבחינת ניהול נושא העובדים הזרים, בין השאר גם מתוך התפיסה שצריך לשמור על גבולות המדינה וצריך לצמצם עד כמה שניתן עבודת זרים שאינם חוקיים.

יואל חסון: יש גם את מיקוד הבעיה.

יואל חסון: אני חושב שמיקוד הבעיה צריך להיות בעיקר לגבי עובדים זרים שאינם באים למטרת חקלאות וזה הוכח בבדיקות שונות- לעבודה בחקלאות מגיעים בדרך כלל עובדים מתאילנד, אבל גם מאפריקה, לגבי אנשים שבאים תוך כוונה לא לעבוד אלא להיכנס בתירוץ של עבודה ולהישאר ולהקים כאן משפחה ולייצר סוג של מרקם חיים.

יואל חסון: אני יודעים על איזו סוג של אוכלוסייה מדובר ולאן מכוונים.

יואל חסון: אצל העובדים בחקלאות הסטיות בדרך כלל נמוכות והן יותר מינוריות.

יואל חסון: אנחנו צריכים למצוא את הדרך לאפשר לחקלאים להמשיך ולקיים את העבודה שלהם, לקיים את הפעילות שלהם.

יואל חסון: זו מטרת הדיון.

יואל חסון: אני מבקש לומר משהו לגבי ההסכם שנחתם, בזמנו כשהוא נחתם הוא היה אמור לבשר על פתרון ותנועה חיובית, נראה אם היו גם החלטות ממשלה אחרות שנגדו להסכם, היה הסכם וצריך להבין למה לא מקיימים את ההסכם, צריך להבין למה ההסכם לא מולא על ידי הממשלה.

יואל חסון: אולי נשמע מצדדים אחרים ונראה לאן אנחנו זזים מכאן.

יואל חסון: אני רואה את הדיון הזה כדיון שאמור להיות חיובי.

יואל חסון: הייתי בדיון בוועדה לעובדים זרים.

יואל חסון: העניין של העובדים הזרים נבדק גם על ידי מבקר המדינה ונכתבו על כך דוחות מלאים, היו התייחסויות.

יואל חסון: כנראה העניין הגיע לסף ולניגודים בהבנה שמצד אחד צריכים עובדים זרים לבין ההבנה שמדינת ישראל פועלת לצמצום מספר העובדים הזרים.

יואל חסון: צריך לבחון איפה את המשוואה בהתייחס לענף החקלאות.

יואל חסון: לראות לאן אנחנו מתקדמים.

יואל חסון: הוועדה הזאת תעקוב אחרי העניין, לאחר שנקשיב לכולם נעקוב אחרי המסקנות, ובמהלך הדיון אני אשקול אם להשתמש בסמכות הוועדה ולבקש ממבקר המדינה לחקור מדוע ההסכם הזה לא בוצע.

יואל חסון: נמצא איתנו המנהל הכללי של משרד החקלאות, יוסי ישי, נשמח שתציג את התמונה כמו שאתה רואה אותה.

יוסי ישי: כפי שידוע נחתם הסכם בין הממשלה באמצעות משרד החקלאות ומשרד האוצר עם התאחדות חקלאי ישראל.

יוסי ישי: הסכם שעושה סדר בכל מה שקשור בהעסקת עובדים זרים בחקלאות.

יוסי ישי: ההסכם נחתם ב- 12 למאי.

יוסי ישי: כמשרד החקלאות אנחנו רואים חשיבות רבה בהסכם.

יוסי ישי: ההסכם הוא תולדה של דיונים רחבים שהתקיימו בין הצדדים השונים.

יוסי ישי: הבעיה המרכזית הייתה שלא היה אופק תכנוני לחקלאים.

יוסי ישי: העובדים לא ידעו מעולם כמה עובדים זרים יעמדו לרשותם, היינו תלויים בהחלטת ממשלה לשנה מסוימת.

יוסי ישי: היה קושי לקבל החלטות ממשלה בעניין.

יוסי ישי: ההסכם עשה סדר ונתן למעשה טווח תכנוני ארוך טווח עד 2015.

יוסי ישי: החקלאים יודעים מה מספר העובדים הזרים שעומדים ביתרת הפתיחה.

יוסי ישי: ב-,2009 27,500 עובדים זרים.

יוסי ישי: יש מתווה ברור בהסכם שאנחנו יורדים ב- 1,500 עובדים בשנה ובמקביל הוקצו תקציבים במאות מיליוני שקלים כדי להכניס מיכון חוסך כוח אדם שבא לסייע לחקלאים לעמוד במספר היורד של 1,500 עובדים לשנה.

יוסי ישי: גם אם החקלאים או חלקם לא כל כך מרוצים מההסכם הזה, אני חושב כמשרד החקלאות, שההסכם הזה עשה סדר משני הצדדים, אנחנו רואים בו בהחלט רפורמה מאוד מאוד חיובית שתתן לפחות אופק תכנוני לחקלאי ושיוכל לדעת מראש מה יהיה בסוף היום.

יוסי ישי: כפי שאמרתי ההסכם נחתם, אבל אנחנו צריכים להתגבר על כמה חסמים.

יוסי ישי: אני אומר בצורה ברורה שכל משרדי הממשלה, משרד הפנים, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, משרד האוצר כולם עושים ככל שביכולתם בכל רגע ובכל זמן כדי להסיר את החסמים.

יוסי ישי: גם היום לא פשוט להסיר את החסמים אבל אני מקווה שנתגבר.

יוסי ישי: הבעיה המרכזית שגם בעתירה לבית הדין הגבוה לצדק, וגם בהחלטת הממשלה נאמר שצריך להתמודד עם הכספים שנגבים מהעובדים הזרים בדרך הגעתם ארצה.

יוסי ישי: אין לנו אינפורמציה מדויקת, ואני מניח שקשה להניח את היד על הדבר הזה, אבל ברור שנגבים מהעובדים הזרים התאילנדים סכומים ניכרים כתנאי להגעה לעבודה בארץ.

יוסי ישי: גם בית הדין הגובה לצדק וגם הממשלה שמו למטרה להלחם בכספים האלה, נקבעו כמה כלים שחלקם הם כלים ביניים וחלקם כלים לטווח הארוך כדי להסדיר את העניין.

יוסי ישי: לטווח הארוך עשוי להיחתם הסכם בילטראלי בין מדינת ישראל לבין מדינת תאילנד, בכך יוסדר העניין בין אם זה באמצעות גורם שלישי או בדרך אחרת, ובתנאי שהדבר יוסדר.

יוסי ישי: הנושא לא פשוט ומתנהלים משאים ומתנים כבר חודשים מאז שהתחלנו את המשא ומתן בין ממשלת ישראל לבין ממשלת תאילנד.

יוסי ישי: IOM ובלי IOM.

יוסי ישי: דווקא בימים אלה קיימת טיוטת הסכם מסגרת בין ממשלת ישראל לבין ממשלת תאילנד שמסדירה את העניין.

יוסי ישי: חסר הפרק הפנימי הנוסף, הבוקר שמעתי שגם הוא מתגבש, ההסכם עם IOM ובין ממשלת תאילנד.

יוסי ישי: אני מקווה שכאשר ההסכמים האלה יחתמו הבעיה תוסר.

יוסי ישי: בדרך עד להשגת ההסדר הזה וכדי להבטיח שהדברים יעשו, הממשלה בהתאם להוראת בית הדין הגבוה לצדק שמה לנו מגבלות.

יוסי ישי: הייתה עוד בעיה אחת, היינו צריכים לעבור פעולה של איזון תיקים, משרד הפנים באמצעות הלשכות האזוריות היה צריך לזמן אליו את כל החקלאים ולשבת איתם ולוודא את הפער שיש בין מספר ההיתרים שמחזיק כל חקלאי לבין מספר העובדים שהוא מעסיק.

יוסי ישי: פעולה הראשונה שהיינו צריכים לעשות זה פעולת איזון תיקים לכל החקלאים המעסיקים עובדים זרים.

יוסי ישי: אני משבח את משרד הפנים על העבודה הטובה מאוד שעשה בעניין, קבענו לעצמנו מטרה ואנחנו עומדים בה, כל משרדי הממשלה, שעד 30 לנובמבר אנחנו מסיימים את איזון התיקים.

יוסי ישי: אני מקבל ממשרד הפנים דיווח שבועי.

יוסי ישי: נתנו עוד עשרה ימי רזרבה וקבענו שהמועד האחרון לאיזון התיקים הוא ה- 10 לדצמבר והודענו שכל חקלאי שלא יסיים את איזון התיקים עד למועד הזה מאבד את זכותו להמשיך ולהעסיק עובדים זרים, גם עכשיו וגם במפקד הבא שאנחנו נעשה באוקטובר.

יוסי ישי: מהדיווחים שאני מקבל ממשרד הפנים אנחנו די קרובים למטרה, ואנחנו נעמוד ביעד.

יוסי ישי: ה- 10 לדצמבר זה המועד האחרון לאיזון תיקים.

יוסי ישי: ב- 10 לדצמבר אנחנו, משרד הפנים, נדע בוודאות.

יוסי ישי: אני מחזיק טיוטת הסכם שאמור להיחתם בין משרדי הממשלה בעניין הסרת חסמים.

יוסי ישי: זה הסעיף הראשון שבא ואומר שאכן אנחנו עומדים בתאריך של ה- 10 בדצמבר.

יוסי ישי: במועד הזה משרד הפנים ידווח לנו באופן רשמי כמה עובדים זרים מועסקים בחקלאות כדין.

יוסי ישי: אז נדע גם כמה עובדים צריך להשלים.

יוסי ישי: הנושא השני שהיינו צריכים להתגבר עליו, כמו שאמרתי זו הייתה החלטת ממשלה בעקבות בית הדין הגבוה לצדק, להלחם בסכומים האסורים.

יוסי ישי: בתקופת המעבר ועד לאיזון התיקים, בגלל שמשרד הפנים לא ידע ברמת המקרו כמה עובדים קיימים וכמה עובדים חסרים, הוא לקח לעצמו מקדמי בטחון ולכן השלמת העובדים על בסיס ההיתרים נעשתה מול מקדמי בטחון מסוימים כדי להבטיח שמשרד הפנים לא יחרוג מהטבלה.

יוסי ישי: אבל מקדמי הבטחון האלה נמוגים ב- 10 לדצמבר.

יוסי ישי: ב- 10 לדצמבר, כאמור, אנחנו מסיימים את איזון התיקים, אנחנו נדע בדיוק מה מספר העובדים הזרים לחקלאות בארץ ואז למעשה הטבלה שקבענו לעצמנו עם מקדמי בטחון להכניס את העובדים מתבטלת.

יוסי ישי: נשאר לנו החסם השני שבא להבטיח שיחתם הסכם בילטראלי עם מדינה מסוימת, כדי לחייב אותה או להכריח אותה ולדחוף אותה לחתום על הסכם נקבע תנאי סף נוסף, לא ניתן לייבא ממדינה מסוימת יותר מ- 80% ממספר העובדים הנדרש, ואת ה- 20% צריך להביא ממדינה אחרת.

יוסי ישי: אנחנו יודעים שיש קושי להביא ממדינות אחרות, חקלאות ישראל נהגה מאז ומעולם לעבוד מול עובדים תאילנדים, ואנחנו רוצים להמשיך לעבוד מול עובדים תאילנדים.

יואל חסון: אני מבקש לשאול אותך מר יוסי ישי, אני מבין, ונשמע את נציגי משרד הפנים שיציג את המשימות שעומדות בפניהם, אתה המנהל הכללי של משרד החקלאות, יש לך אחריות מיניסטריאלית על תפקוד החקלאות בישראל, על שגשוגה והצלחתה, אתה תסלח לי, דיברת עכשיו כמו פקיד משרד הפנים, פקיד בכיר אבל של משרד הפנים.

יואל חסון: אני רוצה לשאול אותך איפה אתה כנציג שר החקלאות, המנהל הכללי של משרד החקלאות, מה אתה עושה לטובת אחיך החקלאים?

יואל חסון: אני לא יודע אם אתה היית חקלאי בעצמך.

יוסי ישי: ראשית אני אתקן אותך, אני חקלאי בעצמי גם היום, וחקלאי לא קטן, אני אסביר.

יוסי ישי: ראשית אני רוצה להדגיש.

יוסי ישי: למרות שלמשרד החקלאות אין שום סמכות בחוק, שום סמכות בחוק לעניין עובדים זרים, שום סמכות בחוק.

יוסי ישי: הסמכות בידי משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ומשרד הפנים.

יוסי ישי: למשרד הפנים יש תפקיד אחד, מאחר והוא הזרוע המקצועית היחידה שיכולה לקבוע את אופן הקצאת העובדים הזרים לענפים השונים ומזה לגזור את ההקצאה לחקלאים.

יוסי ישי: משרד החקלאות עושה את העבודה המקצועית, קובע את המפתחות, קובע את הזכאות של העובדים הזרים.

יוסי ישי: אנחנו בהחלט רואים את עצמנו כאחראים להמשך קיומה של חקלאות ישראל ופריצתה, ולכן כמנהל הכללי של המשרד אני עוסק בזה שעה שעה, ואין לי בעיה שהסמכויות לא אצלי.

יוסי ישי: שעה שעה זה אומר שכמעט אין שעה שאנחנו לא מתיידנים, משרד הפנים, משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה כדי לפתור בעיות.

יוסי ישי: תבין שאנחנו תחת שתי מצוקות, מצוקת בית הדין הגבוה לצדק ומצוקת החלטת הממשלה.

יוסי ישי: ותחת שתי המצוקות האלה - - - -

יואל חסון: אז למה נתתם להחלטת הממשלה לעבור?

יואל חסון: איפה הייתם?

יוסי ישי: החלטת הממשלה הייתה מחויבת לעבור בדרך הזאת בגלל החלטת בית הדין הגבוה לצדק, אבל השאלה היא, ואני לא מחפש כאן תירוצים, אותנו מעניינים בפתרונות.

יוסי ישי: אחד הפתרונות היה איזון תיקים שהוא הדבר הבסיסי ביותר, ואני אסביר למה, היינו צריכים לעבור אותו.

יוסי ישי: עברנו אותו בדרך הקצרה, ואני לא מכיר תקופה שבה נעשה איזון תיקים כולל בלוח זמנים כה קצר.

יוסי ישי: ברגע שאיזון התיקים מתבצע אנחנו נוכל לקחת את העודפים של עובדים זרים שנמצאים בארץ ושמוחזקים על ידי חקלאים מסוימים ולהעביר אותם לחקלאים אחרים.

יוסי ישי: אני כבר אומר לך שמאחר והערבה נמצאת במצוקה קשה של כוח אדם, אנחנו מתכננים בזמן הקצר, והתחלנו כבר להעביר 150, אנחנו מעריכים שבערבה חסרים כמה מאות עובדים, אין לנו את המספר המדויק כי לא קיבלנו עדיין את התוצאות של איזון התיקים.

יוסי ישי: אנחנו מתכוונים להעביר 150 ואולי 200 עובדים שכבר קיימים בארץ ולהעביר אותם מיד לערבה.

יוסי ישי: כך נעשה גם במקומות אחרים.

יוסי ישי: זה לא פשוט, אני לא מכיר את כל הפרטים, אבל בכל מה שקשור בארץ אנחנו מתואמים עם משרדי הממשלה, עורכים את הכל ונעשה את הכל כדי לעמוד בלוח הזמנים.

יוסי ישי: זה לא פשוט.

יוסי ישי: אנחנו דנים עכשיו עם ממשלת תאילנד, נודע לנו שכרגע יש כוחות בממשלת תאילנד שכנראה כדי להשפיע על ההסכם שעומד להיחתם בינינו לבינם ושמונעים יציאת עובדים זרים מתאילנד.

יוסי ישי: הבנתי שהעניין הזה נפתר היום או מחר.

יוסי ישי: נעשה מאמץ אדיר, אנחנו מנסים לתת פתרונות, מבחן התוצאה הוא כזה: איזון התיקים – אנחנו נעמוד בלוח הזמנים עד היום האחרון, אנחנו אולי אפילו נסיים אותו לפני הזמן.

יוסי ישי: שנית, כתוצאה מאיזון התיקים, עדיין לא קיבלתי את הדוח האחרון משלשום, אבל אני מניח שיש כבר למעלה אלף הברקות (אישורים להביא עובדים זרים מתאילנד), יש כבר אלף הברקות.

יוסי ישי: נכון שבמבחן התוצאה יש בעיה, כי נכון, אם איני טועה, נכנסו לארץ כ- 50 עובדים מאז חתימת ההסכם.

יואל חסון: תודה, ואנחנו עוד נחזור אליך.

יואל חסון: אני מבקש לתת לחבר הכנסת דב חנין שצריך לצאת לדיון ואחר כך נציגת האוצר שצריכה ללכת גם היא.

דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני מודה לך שאתה מאפשר לי לדבר לפני שאני יוצא לוועדת העבודה והרווחה.

דב חנין: לא במקרה המנהל הכללי של משרד החקלאות פתח את הדיון הזה.

דב חנין: אני חושב שנקודת המוצא המשותפת לכולנו היא דאגה לחקלאות ולחקלאים בישראל.

דב חנין: אנחנו מעוניינים שתהייה אצלנו חקלאות טובה ומשגשגת, לצורך זה צריכים כמובן אנשים לעבוד בחקלאות, זה לא פשוט והוא מורכב.

דב חנין: זה הדבר שמוסכם ומקובל על כולנו.

דב חנין: אבל מכאן והלאה ישנה מחלוקת ואני רוצה להציג את המחלוקת הזאת באופן גלוי על השולחן.

דב חנין: יש לנו בעיה עם המדיניות עם ממשלת ישראל, ואדוני נציג משרד מבקר המדינה, אני חושב שהשאלה שצריכה להיבדק צריכה להיות במבט רחב יותר.

דב חנין: למעשה יש לנו היום בישראל מדיניות של דלת מסתובבת.

דב חנין: מצד אחד מגרשים מהגרי עבודה, כולל אפילו ילדים של מהגרי עבודה, רואים דברים שהם קורעי לב ומעוררים ויכוח קשה בציבור.

דב חנין: אומרים שאנחנו עושים את זה כי אנחנו לא רוצים שיהיו אצלנו מהגרי עבודה.

דב חנין: מצד שני באותו זמן ממשיכים לייבא לישראל מהגרי עבודה חדשים, נוספים.

דב חנין: הפתעה גדולה שכולנו נתקלים בה אחרי שמייבאים את העובדים הזרים לארץ, זה שלא מדובר במכונות של קטיפה, יש להם רגליים וידיים וזה נכון, אבל יש להם גם ראש, ויש להם עוד איברים בגוף והם בני אדם והם רוצים לחיות.

דב חנין: חוץ מלעבוד הם רוצים לחיות, אגב זה מובן לגמרי למי שמקדיש דקה של מחשבה על העניין הזה, אז אנחנו מופתעים ומתרגזים.

דב חנין: לאט לאט מצטברים כאן יותר עובדים זרים ונוצרת בעיה.

דב חנין: אני חייב לומר אדוני המבקר שאחד ההיבטים המצערים של הבעיה הזאת, שיש גורמים, ואני ממש לא בא בטענות בהקשר הזה לחקלאים, אלא לגורמים האחרים שעושים רווח מייבוא העובדים הזרים.

דב חנין: יש חברות שמתמחות בייבוא עובדים ומרוויחות מזה הרבה מאוד כסף, אני מבין שהכסף הזה זה הוא פר ראש וכל בנאדם שמגיע לארץ מגדיל את הרווח.

דב חנין: אנחנו נמצאים במצב מאוד מוזר, שאנחנו במדינת ישראל כדי לפתור בעיה אחת אנחנו בעצם מייצרים בעיה אחרת, והבעיה הזאת רק הולכת ומתעצמת כי יש יותר ויותר עובדים זרים בישראל שכנראה מדינת ישראל בסוף לא מעוניינת בהם.

דב חנין: איך מרבעים את המעגל הזה?

דב חנין: – אני חושב שהדרך מאוד פשוטה, והדרך כוללת כמה אלמנטים, אבל צריך להתייחס אליהם מאוד מאוד ברצינות.

דב חנין: הדבר הראשון זה המאגר.

דב חנין: יש לנו עובדים זרים בארץ שבחלקם הגדול בכלל לא נמצאים בהיתר בישראל.

דב חנין: אני חושב שבמהלך מאוד החלטי שלגליזציה, אתה אומר לעובדים האלה אתם יכולים להישאר בארץ, אם תרשמו אנחנו נאמר לכם איפה יש עבודות, תוכלו לעבוד שם ותעבדו איפה אצלנו אפשר לעבוד.

קריאה: זה פרס?

דב חנין: אני לא יודע אם זה פרס, זה פרס למדינת ישראל שלא צריכה לייצר לעצמה בעיות נוספות.

דב חנין: שנית, ישנם עובדים ישראלים.

דב חנין: בידיי יש נתונים על עובדים ישראלים כולל נשים ערביות, כולל קבוצות של ישראלים צעירים שאפשר לגייס אותם לעבוד בחקלאות ואפשר לגייס אותם לעבוד בחקלאות בערבה.

דב חנין: איך עושים את זה?

דב חנין: – כדי שזה יקרה ובכדי שהדבר הזה באמת יהיה אפקטיבי, מדינת ישראל כולל משרד האוצר, ואני שמח שהנציגה שלו נמצאת איתנו, צריכה להוציא את היד מהכיס ולהוציא כסף על הדבר הזה.

דב חנין: אם אנחנו רוצים שישראלים יעבדו בחקלאות צריך לתת להם תמריצים אמיתיים.

דב חנין: אם אנחנו רוצים שצעירים ישראלים בני 21 ו-22 יעשו שנת עבודה בערבה, צריך להרכיב חבילה של תמריצים משתלמים ממש שיגרמו לאנשים האלה להגיד לעצמם, סיימתי צבא, סיימתי שירות לאומי ועכשיו כדאי לי לעבוד שנה בערבה.

שי חרמש: הצעירים משינקין יבואו?

דב חנין: בוחריי משינקין עושים את זה, בוחריי משינקין נהנים מאוד להגיע לערבה.

דב חנין: כן.

דב חנין: כן.

יואל חסון: אני מבטיח לך שגם לשדה בשרון הם לא ילכו.

דב חנין: אני לא מקבל את האמירה הזאת.

דב חנין: אני ממש לא מקבל את האמירה הזאת.

דב חנין: אני חושב שאם מדינת ישראל, תבינו שהיריבות האמיתית היא לא ביני לבינכם, אני מאוד מעוניין שלכם יהיה פתרון, אני רוצה שתהייה חקלאות במדינת ישראל.

דב חנין: אל תתווכחו איתי כי לדעתי הויכוח שלכם צריך להיות עם משרד הפנים ומשרד האוצר.

דב חנין: אם מדינת ישראל הייתה נותנת לאותם חבר'ה צעירים תמריצים אמיתיים לעשות את זה, אני יודע שזה עולה כסף, אבל בסוף זה עולה פחות מלייבא עובדים זרים.

קריאה: אני מנהל משא ומתן מול ממשלת ישראל להכשיר חקלאים במדינת ישראל שיהיו מנהלי עבודה בענף הפרחים.

קריאה: רק לפני כמה חודשים נפתח קורס, 12 שנה אני מדבר, נפתח קורס ב"ספיר" רק לפני כמה חודשים.

קריאה: הממשלה לא הייתה מוכנה.

יואל חסון: אני מבקש לשמור על סדר הדיון, הדיון הזה מוקצב בזמן, ככל שתפריעו אנשים לא ידברו.

דב חנין: אני מבקש לסכם ולומר.

דב חנין: אתם הזכרתם ניסיונות שנעשו בעבר.

דב חנין: אני רוצה לומר לכם שהניסיונות האלה היו מעט מדי, מאוחר מדי, קטן מדי.

דב חנין: מדינת ישראל צריכה להחליט אם היא רוצה חקלאות או לא.

דב חנין: אם היא רוצה חקלאות והיא רוצה שישראלים יעבדו בחקלאות היא צריכה להשקיע בזה הרבה כסף, היא צריכה לעשות תכניות שבאמת באמת תשכנענה אנשים לעשות את זה.

דב חנין: לא להגיד כאילו, לתת 150 שקל.

דב חנין: כולנו מבינים איפה אנחנו נמצאים.

דב חנין: בכדי להתגייס לעניין הזה, לטווח הארוך זו הדרך כי אחרת אנחנו נמשיך עם הדלת המסתובבת, נייבא עובדים זרים, נגרש עובדים זרים.

דב חנין: לא נצא מזה וגם החקלאות לא תיוושע מזה.

יואל חסון: תודה רבה חבר הכנסת דב חנין.

יואל חסון: אני רוצה לומר לך מיכל צוק הערה, לא מקובל עלי שתגידי לי שבשעה 09:30 את קמה והולכת.

יואל חסון: אני זימנתי את שני נציגי האוצר שחתומים על ההסכם להגיע.

יואל חסון: יכולתם להגיע או את או מרידור, הגעת את.

יואל חסון: אם הגעת את צריכה להישאר עד סוף הדיון.

יואל חסון: את אומרת שאת הולכת בשעה 09:30, לא הודעת לנו שאת הולכת ב- 09:30.

יואל חסון: את יכולה ללכת מתי שאת רוצה, את חלק מאוד משמעותי בדיון הזה.

יואל חסון: אני אשמח שתשארי איתנו בדיון.

דב חנין: מה שמדינת ישראל עושה עכשיו זה ניסויים בבני אדם.

דב חנין: לייבא עובדים זרים ולצפות שהם לא יתנהגו כמו שהם מתנהגים, זה ניסוי בבני אדם.

קריאה: אני מבין שמה שאתה מציע זה מודל יותר פשוט.

דב חנין: אני מציע להעסיק עובדים ישראלים, כן, אני לא חושב שזה כזה ניסוי בבני אדם.

יואל חסון: אנחנו ממשיכים בדיון.

יואל חסון: אני מבקש מנציגת האוצר, למרות שאת נשארת איתנו, אני אתן לך כעת להציג איך את רואה את ההסכם.

יואל חסון: אני מבקש שתאמרי לנו מה מצב ההסכם מבחינתכם, כמי שחתומה עליו, ואיפה אתם עומדים היום עם משרד החקלאות, משרד הפנים.

יואל חסון: האם יש איזה חסם שאתם אחראים עליו?

מיכל צוק: אני מייצגת את תחום התעסוקה במשרד האוצר, ובין יתר הדברים אנחנו עוסקים כמובן בנושא של עובדים זרים, מתוקף זה אנחנו הגענו להסכם עם החקלאים בנושא של העובדים הזרים.

מיכל צוק: אני חייבת לציין שההסכם הזה לא רק עוסק בעובדים זרים, יש לו מספר נדבכים נוספים שחשובים, חשוב שהם יוצגו כאן ויונחו בפני הוועדה.

מיכל צוק: אני החלט רוצה להצטרף לדבריו של המנהל הכללי של משרד החקלאות בדבר החשיבות של ההסכם הזה, על הסיכום לגבי היכולת של ענף החקלאות מבחינת יכולת התכנון לטווח הארוך.

מיכל צוק: כמו בכל מערכת כלכלית, ובוודאי בחקלאות, העניין של תכנון ארוך טווח הוא מאוד מאוד חשוב.

מיכל צוק: תכנון ארוך הטווח כאן הוא גם עניין של היקפי העובדים הזרים, מכסת העובדים הזרים שתוקצה לענף החקלאות לאורך שנים, ולא רק, אלא גם מבחינת המיכון שאפרט בהמשך.

מיכל צוק: חבר הכנסת דב חנין, גם מבחינת התמרוץ ועידוד תעסוקת ישראלים.

מיכל צוק: הדברים שלך בנושא התמיכה של ממשלת ישראל בתעסוקת ישראל בהחלט מקובלים, ואני אפרט מיד מה עשינו בחלק מההסכם כדי לקדם את הנושא.

מיכל צוק: נדבך אחד שבו אנחנו רואים חשיבות מבחינת הסיכום, הוא אופן תכנון ארוך הטווח של ענף החקלאות, וזה חשוב גם מבחינת מדיניות הממשלה והיעדים שהיא הציבה לעצמה בתחום העובדים הזרים וצמצום ההשלכות של התופעה הזאת על תעסוקת ישראלים.

מיכל צוק: אני חושבת שההסכם הזה מהווה שילוב נכון של השניים ומהווה שינוי מגמה מאוד משמעותי הן בנושא של עובדים זרים והן בראיה של ענף החקלאות לאורך זמן, תוך כמה שנים.

יואל חסון: הוא שריר ותקף מבחינתך?

מיכל צוק: כן, ואני מיד אפרט כדי שזה לא יישאר ברמת כותרת.

מיכל צוק: לא רק שהוא שריר ותקף, אמר המנהל הכללי של משרד החקלאות שאנחנו עושים ימים כלילות של עבודה רבת שעות, וזמן שאני מקדישה לזה, שאנשי משרד החקלאות מקדישים לזה, שאנשי משרד הפנים מקדישים לזה, ולא בכדי, אנחנו רואים חשיבות ביישום ההסכם הזה, לא רק בגלל שחתמנו וצריך לקיים אותו, אלא כי באמת המהות של ההסכם הזה נכונה ואותה אנחנו מנסים לקדם.

יאיר כהן: מרוב שאת מברכת והמנהל הכללי מברך אני רואה שלוש וחצי שנים את אותם אנשים ומתוכם אותם אנשים ממשרד הפנים, אנשי משרד האוצר ושום דבר לא השתנה.

יאיר כהן: אני מחזיק מ- 2006 ניירת ממשרד ראש הממשלה, אז תפסיקו לברך ותביאו אותם לשטח.

יאיר כהן: חבר הכנסת דב חנין אני מזמין אותך לערבה ותבוא ותגיד לי שאפשר להביא.

יאיר כהן: לי במשק יש ישראלים, יש ישראלים ויש לי גם בדואים, אני מזמין אותך לבוא לראות מה קורה.

יאיר כהן: במקום הברכות שמברכים תבואו לשטח ותראו איך אנחנו עובדים.

מיכל צוק: אני בכל זאת אשמח להתייחס לכל.

מיכל צוק: אני אתייחס גם למציאות בשטח וגם לכל הפעילות שלנו, וגם לפעילות שלך.

מיכל צוק: אנחנו היינו אצלכם בערבה לפחות בחודש ספטמבר, אני אומרת בכוונה אמיתית את מה שאני אומרת.

מיכל צוק: הסערה שאנחנו שומעים ממך, אני יכולה להבין אותה, אני חושבת שיש דברים שאנחנו כמשרדי ממשלה עושים שבאו לתת מענה, ויש דברים שיש לנו מחלוקת גם אתכם, וההסכם לא פותר לכם, אני חושבת שזה לא נכון.

מיכל צוק: אנחנו עובדים בשיתוף בין משרדי כדי לקדם ולהסיר את החסמים ולאפשר את קיומו של ההסכם.

מיכל צוק: הוא חשוב, הוא חשוב לי כאחראית בתוך משרד האוצר ליישם את מדיניות הממשלה בנושא של העובדים הזרים וחשובה לנו היכולת של ענף החקלאות לקיים כאן חקלאות נכונה וטובה לאורך זמן.

מיכל צוק: ולא שפעם אחת יהיו עובדים ופעם פחות עובדים.

מיכל צוק: איפה אנחנו עומדים היום מבחינת יישום ההסכם – בשנת 2009 ישנה מכסה של עובדים זרים ויש כספים, ההרכב הזה מורכב ממספר נדבכים.

מיכל צוק: האחד זה מספר העובדים הזרים והמתווה הדרגתי להפחתתו.

מיכל צוק: שתיים – זה שינוי מגמה גדול ביחס למה שהיה בענף החקלאות מבחינת כוח האדם, וזה לא עומד בחלל ריק.

מיכל צוק: הממשלה אמרה שהיא רוצה כנגד הפחתת העובדים הזרים לעשות עוד צעדים בענף החקלאות והאחד זה נושא המיכון.

מיכל צוק: כלומר אנחנו הולכים להשקיע משאבים רבים גם בנושא המיכון וגם בנושא של המחקר כדי לפתח אחרי שנת 2015 את השלב הבא של המיכון שיאפשר לנו חסכון בהגדלה של הפריון.

מיכל צוק: ענף שמתבסס על מספר עובדים גדול, הפריון בו יהיה יותר נמוך ואנחנו רוצים להכניס מיכון כדי להגדיל את הפריון ובכך להגדיל את הרווחיות כדי שתוכל להיות חקלאות שלא מתבססת רק על עובדים זרים.

מיכל צוק: הנושא הזה כבר קורה.

מיכל צוק: הכספים לשנת 2009 הוקצו, יצא קול קורא והדברים מתחילים להתרחש.

מיכל צוק: אני שומעת כאן קולות מהערבה ואני אתייחס.

מיכל צוק: אתם יודעים שהליך של הטמעה של מכונות דורש גם - - -

יואל חסון: אנחנו לא דנים בזה עכשיו, זה החלק שאתם כנראה כן מקיימים.

מיכל צוק: אני אגב, לא חושבת שאנחנו לא מקיימים את ההסכם, אמרתי קודם שהמצב הוא בהחלט שונה.

מיכל צוק: אני חושבת שההסכם מכובד, ואיפה שאנחנו נתקלים בחסמים אנחנו עושים מאמצים, החסמים אובייקטיביים.

צבי אלון: מי מציב את החסמים?

צבי אלון: בהסכם כתוב שבמאי יתחילו להיכנס עובדים.

צבי אלון: זה חצי שנה שלא היה.

צבי אלון: מה את אומרת שאתם עושים מאמצעים.

מיכל צוק: גם זה לא נכון, אם תסתכלו על נתוני - - -

צבי אלון: הייתם צריכים לפתוח וזה סגור.

צבי אלון: עכשיו אנחנו באמצע העונה.

יואל חסון: אל תכנסו לדברים, אי אפשר כך.

צבי אלון: דובר שיתחילו להיכנס עובדים.

יואל חסון: אני יודע, ואם היו נכנסים עובדים כנראה לא היינו יושבים פה.

יואל חסון: מיכל תתייחסי לנקודות.

מיכל צוק: הדברים הם מאוד קונקרטיים, ואם אנחנו מתבוננים בהסכם כולו צריך להסתכל על כל הנדבכים שלו.

מיכל צוק: אני לא בורחת משום עניין ואני אתייחס לכל דבר.

מיכל צוק: שאלתם אילו חסמים.

מיכל צוק: קודם כל יש הליך של איזון תיקים.

מיכל צוק: יבואו החקלאים וישאלו מה קורה עם הליך איזון תיקים, תמיד היה איזון תיקים, אגב, תמיד הוא היה הרבה יותר ארוך.

צבי אלון: תפתחו את השמיים ושיכנסו עובדים, הליך איזון תיקים היה מסתיים תמיד בחודש מרץ.

מיכל צוק: את זה עושה משרד הפנים.

יואל חסון: אני מבין אותך, ואני יודע שזה מעצבן אותך, אנחנו לא נגיע לשום דבר כך.

יואל חסון: אתם יכולים לצעוק אחד על השני ואתם לא צריכים אותי.

יואל חסון: מיכל צוק, אני מבקש ממך, את הולכת סחור סחור ואת לא נוגעת ולא מתייחסת למציאות עצמה.

יואל חסון: את נותנת לנו כאן סקירה כמעט בגבול האקדמית, אני מבקש ממך שתרדי לשטח ותתייחסי על העובדה שעל ההסכם את חתומה, גם אם את חושבת שהוא מקוים הוא לא מקיים את המטרה.

יואל חסון: הטווח הארוך הוא בסדר, את מדברת על מיכון וזה בסדר גמור והלוואי שנגיע לזה וכולנו שואפים, כולל החקלאים.

יואל חסון: כרגע במבחן השטח התוצאה היא שסחורה נרקבת, אין פועלים, אין עובדים, החקלאות במשבר.

יואל חסון: תתייחסי לזה.

מיכל צוק: אני מיד אתייחס.

מיכל צוק: אני אומרת שוב, אם למישהו, ואני לא חושבת שלמישהו בממשלה הייתה כוונה כזאת וגם אני מניחה שלא לאף אחד אחר.

מיכל צוק: הייתה כוונה שברגע שייחתם ההסכם המשמעות של פתיחת שמיים היא שיביאו את כולם מתאילנד, בדיוק באותה דלת מסתובבת שדיבר עליה חבר הכנסת דב חנין, ובדיוק כמו שדיבר המנהל הכללי.

מיכל צוק: מבלי לנקוט צעדים שהממשלה מחויבת להם למנוע או להפחית את דמי התיווך הלא חוקיים, זאת לא הייתה הכוונה של אף אחד.

מיכל צוק: אם מישהו חושב, ושוב זה לא כתוב בשום מקום, אמר דב חנין שנביא עובדים ממקום אחר.

מיכל צוק: אני מכירה את הרצון של החקלאים להביא רק מתאילנד.

מיכל צוק: גם זה לא כתוב בשום מקום.

מיכל צוק: עדיין אני חושבת שהצלחנו להגיע לאיזו מערכת שמאזנת גם את הרצון של החקלאים שהעובדים יגיעו מתאילנד, לבין הצורך הקריטי שלנו כמדינה, אני לא חושבת שמישהו כאן צריך לחלוק על זה, להתמודד עם התופעה של דמי התיווך.

מיכל צוק: באחת מהחלטות הממשלה שיצרה תמריצים למדינות השונות לחתום איתנו ולהתקדם איתנו על הסכמים שיביאו, להערכתנו וזאת כוונתנו, כדי להתמודד נכונה עם התופעה הזאת.

מיכל צוק: אני חושבת שאין מישהו כאן, ולא בבית הדין הגבוה לצדק ואפילו לא במשרד מבקר המדינה שחושב שצריך להמשיך עם התופעה של גביית דמי תיווך לא חוקיים.

מיכל צוק: אני אומרת כאן דברים ואני לא יודעת להוכיח אותם.

מיכל צוק: מהמידע הזה שאני מכירה, חבר הכנסת שי חרמש, מאחר והכסף הזה לא חוקי קשה לעקוב אחריו.

מיכל צוק: אבל ספק, שכספים בכלכלה, גובים כספים והרבה נהנים ממנו ולא כל החקלאים, אבל אני בטוחה שיש חוקים בכלכלה שלא כולם מקיימים, ויש חקלאים שנהנים מזה על ידי זה שהם לא משלמים את כרטיסי הטיסה, על ידי זה שהם לא משלמים את הביטוח, למשל אני לא יודעת לאן הם לוקחים אותם ומי ממן את המגורים.

מיכל צוק: את כל הדברים כולנו יודעים ויש מי שעושה, לא כל החקלאים אבל בוודאי יש חקלאים שכן.

מיכל צוק: הכסף הזה הוא לא חוקי וכולנו יודעים שקשה לעשות את האכיפה, אגב גם בתחום הזה אנחנו נעשה צעדים יותר גדולים.

מיכל צוק: אין ספק שלאור זאת שאנחנו מחויבים ורוצים ומעוניינים בכניסת העובדים כך שתושלם המכסה מצד אחד, ובאותה נשימה אנחנו מחויבים למנוע את התהליך הזה שהוא תמריץ של הבאת עובדים לא חוקית.

יואל חסון: מיכל צוק, איפה האחריות שלך לתיקון המציאות הנוכחית שאת מסכימה איתי שהיא לא טובה.

מיכל צוק: לי היה הכי קל, אני משרד האוצר למרות שאני חתומה על ההסכם הזה, להגיד, תשמעו אני קיימתי הכל, הקצבתי תקציבים, עשיתי את כל מה שאני הייתי צריכה, עשיתי, ולשבת על הגדר.

מיכל צוק: אנחנו לא יושבים על הגדר.

מיכל צוק: הייתה החלטה בשיתוף שלושת השרים והמנהלים הכלליים, הדרג המקצועי ואני.

מיכל צוק: לבוא להגיד שעד שאנחנו לא נצליח באמת לסיים את הליך איזון התיקים, אגב שנעשה מאוד מהר השנה ואנחנו מסיימים אותו כמו שציין המנהל הכללי של משרד החקלאות, נעשתה עבודה מאוד יפה של משרד הפנים וגם מהירה בניגוד לכל השנים, אני חושבת שאתם יודעים את זה.

מיכל צוק: באנו ועשינו החלטה באופן גורף שחקלאים, הייתה החלטה של שר הפנים לא בחלל הריק אלא אחרי עבודה מאוד מאומצת של כל היושבים ממשרדי הממשלה כאן בחדר ושל השרים הנוגעים בעניין.

מיכל צוק: כמו למשל לבוא ולהאריך את השהות של העובדים הזרים בענף החקלאות מעבר ל- 36 חודשים כדי שלא ייוצר מצב שאנחנו מתקדמים בהבאה של העובדים עם כל החסמים שתוארו ומוסרים אחד אחד, אבל שלא יצאו עוד עובדים.

מיכל צוק: הדבר הזה כבר קרה.

מיכל צוק: את הדברים שעושים פשוט קל לשכוח, זה לא דבר - - -

יואל חסון: מתי לדעתך יפתחו השמיים באמת?

מיכל צוק: השמיים פתוחים.

מיכל צוק: למי שחושב שהשמיים סגורים, השמיים פתוחים.

מיכל צוק: הרי כבר שמעתם שיש 1,000 הברקות, לתאילנד, אם יש 1,000 הברקות זה אומר ש- 1,000 עובדים יכולים להיות.

מיכל צוק: מבחינת משרדי הממשלה ב- 1,000 ההברקות שניתנו טיפול הממשלה נגמר.

מיכל צוק: אם מאיזו סיבה, ואני לא יודעת מי מושך בחוטים, אם זו ממשלת תאילנד או גורמים אינטרסנטיים אחרים שרוצים ליצור צעקה יותר גדולה כדי שלא יגיעו לכאן עובדים זרים, כדי שיהיו לחצים ולא להגיע להסכם הביליטראלי, לדעתי אנחנו לא שם.

מיכל צוק: הממשלה נחושה להגיע להסכם כזה, לפתור ולהתקדם בנושא של מה שנקרא IOM.

מיכל צוק: אבל כבר ל- 1,000 אנשים הוברקו.

מיכל צוק: השאלה מתי הם מגיעים היא שאלה של זמן.

מיכל צוק: שנית מה אנחנו עושים?

מיכל צוק: 36 חודשים הוארכו כדי שלא תהייה יציאה של עובדים זרים עד שנדע היכן אנחנו עומדים גם מבחינת המכסה וגם מבחינת ההתקדמות עם תאילנד.

מיכל צוק: שלוש, המאגר – אמר דב חנין תיקחו עובדים קיימים ותעבירו אותם לחקלאות, אני באופן אישי חושבת שהוא צודק.

מיכל צוק: באים החקלאים ואומרים שהם לא רוצים את כל העובדים, מבקשים את העובדים יודעים שיודעים לעבוד בחקלאות.

מיכל צוק: זה בוודאי מצמצם את היכולת שלנו להעביר עובדים שנמצאים לענף החקלאות.

מיכל צוק: משרד הפנים העביר אתמול כמה עשרות עובדים לערבה מתוך עובדים זרים מענף החקלאות ושנמצאים בעודף, אנחנו ממפים ורואים לאיזה חקלאים יש עובדים מעבר למכסה שלהם ואת העובדים האלה אנחנו מעבירים לחקלאים שיש להם חסר בעובדים.

מיכל צוק: התהליך הזה היה יכול להתבצע רק כשהתקדמו בהליך איזון התיקים וידענו מי בחוסר היתר ובקיזוז ההברקות.

מיכל צוק: אני חושבת שיש כאן מערכת, אנחנו עושים צעדים שהם לא רגילים במשרדי הממשלה, גם הארכה, גם המאגר וזה נוהל שאנחנו רוצים שיתקיים לאורך זמן ושתמיד יהיה קודם מיצוי של העובדים הקיימים לפני שמביאים מחוץ לארץ, וכמובן ההתקדמות בנושא ה- IOM.

מיכל צוק: קריאה:

מיכל צוק: כמה עובדים בפועל יש היום במדינת ישראל בענף החקלאות לעומת היקף האישורים.

מיכל צוק: מיכל צוק:

מיכל צוק: את השאלה הזאת צריך לשאול את משרד הפנים ולא אותי.

מיכל צוק: כי הם אמונים על הנתונים, בשביל השאלה ֹ - - - -

שי חרמש: מיכל צוק כולנו יודעים שזה פי שלוש מההברחות.

מיכל צוק: משרד הפנים יהיה צריך, להבנתי, הם נמצאים כאן והם יענו, אבל להבנתי צריך לסיים את הליך איזון התיקים.

מיכל צוק: אם אנחנו מדברים בצורה פתוחה ורצינית צריך לשים לב מה היה מספר העובדים הזרים בענף החקלאות, לא בשנת 2009 שבה היתה או לא הייתה מכסה, נסגרו שמיים או לא נסגרו שמיים, ניקח את 2008.

מיכל צוק: כמה ביחס למכסה שהייתה ב- 2008, לפי הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אם לא טועה, היו 24,500 עובדים.

מיכל צוק: מתוך 28,500.

מיכל צוק: זה כולל הכל.

מיכל צוק: ואני לא בטוחה שהמצב היום יותר גרוע.

מיכל צוק: כלומר בכל מקרה.

מיכל צוק: הרעיון שלנו להביא - - -

יוחנן פלסנר: את נותנת הרצאה שלמה אבל את הנתון הבסיסי שהוא הסיבה שכולנו נמצאים כאן אין, את מסבירה שאולי אפשר להביא עובדים שנמצאים בענפים אחרים לכאן.

יוחנן פלסנר: אבל אם את לא יודעת את המספר שאותו את צריכה למלא, אז איך את בכזאת נחישות מסבירה שיש פתרונות ונשלחו הברקות.

יוחנן פלסנר: את הרי צריכה קודם להבין מה הבעיה שאת צריכה להתמודד איתה.

יוחנן פלסנר: מה הנזק הכלכלי והנזק הענפי שהיא גורמת ואחר כך לראות איך מתחילים לפתור את זה.

יוחנן פלסנר: את באה עם כל ההרצאה אבל את צריכה לדעת על מה את מדברת.

יוחנן פלסנר: את הנתון הבסיסי שאנחנו צריכים לפתור את אפילו לא מכירה.

מיכל צוק: אני אגיד דבר אחר, אם היו מחכים עד השלב שבו נדע את המספרים הסופיים.

מיכל צוק: אני לא יודעת אם מישהו יודע.

מיכל צוק: אני אומרת לכם ואני רוצה להתייחס להערתו של חבר הכנסת, אם היינו מחכים עד לשלב שמשרד הפנים היה יודע בוודאות ומסיים את התיקים ורק אז מתחילים לתת את המענים המצב היה הרבה יותר גרוע, כי עובדים היו יוצאים ולא היינו מניידים ולא היינו מתקדמים.

יואל חסון: בתאום מראש המנהל הכללי הודיע לי שהוא הולך וזה מקובל.

יואל חסון: אני רק רוצה לשאול אותך שאלה.

יואל חסון: אני באמת מנסה להבין ואנא תנסה להתייחס רק לזה.

יואל חסון: איפה האחריות שלכם כמשרד החקלאות גם מבחינת קול קורא, מבחינת דיון בממשלה על קריסת ענף החקלאות.

יואל חסון: אני לא ראיתי שיזמתם דיון כזה.

יואל חסון: איפה האחריות שלכם?

יוסי ישי: תקבל תשובה קצרה.

יוסי ישי: במקביל לכל הפעולות שאמרתי שאנחנו עושים, אנחנו לא ממתינים ואנחנו לא עומדים.

יוסי ישי: נעשים כל המאמצים, אנחנו לא עומדים.

יוסי ישי: שר החקלאות הגיש הצעת החלטה לממשלה שמונחת במזכירות הממשלה וכנראה תדון ביום ראשון.

יוסי ישי: אם לא נצליח להסדיר ולהסיר את כל החסמים בדלת לכניסת העובדים על פי ההסכם שנחתם, הממשלה תקבל החלטה של כניסת העובדים.

יואל חסון: זה נמצא כעת בפתחה?

יוסי ישי: כן.

שי חרמש: משפט אחד שהוא משפט מפתח, רק משרד החקלאות לוחץ והצדדים האחרים לא, ש- 1 לינואר 2010, לא ב- 2 לינואר, אנחנו עומדים פה עם 26,000 עובדים לפי המתווה של 2010, את זה משרד החקלאות דורש ואת זה המנהל הכללי לא אמר כרגע, על זה אף משרד לא מוכן ללכת איתו להסכמה.

שי חרמש: אם אין התחייבות כאן, כרגע, שבשנת 2010 נעמוד על 26,000 אז כל הדיון כרגע לא כלום.

יואל חסון: זאת אומרת שלהגיע למספר הזה של 26,000.

יואל חסון: למה לא אמרת את זה?

יוסי ישי: זה בהסכם.

יואל חסון: יש מישהו ממשרדי הממשלה שמתנגד למספר הזה?

יוחנן פלסנר: הממשלה מדברת לפחות בשני קולות אם לא בשלושה או ארבעה קולות.

יוחנן פלסנר: שר הפנים בתגובה להצעת סדר שלי במליאת הכנסת, בפומבי, אמר שאין בעיה, הבעיה נפתרה, העובדים מגיעים.

יוחנן פלסנר: הוא ייצג בכנסת את הממשלה.

יוחנן פלסנר: בראייתו, הממשלה פתרה את הבעיה הזאת ואין שום בעיה.

יוחנן פלסנר: ואתה בא כרגע כנציג הממשלה ואומר, יש בעיה ואנחנו שוקלים לעלות.

יוחנן פלסנר: התחושה שנוצרת לי שלא מעבירים את המסר של הדחיפות.

יוחנן פלסנר: או שמשרד הפנים, ותסלח לי, לא סופר את משרד החקלאות.

יואל חסון: אני מבקש את מאיר שפיגלר, ראש יחידת הסמך במשרד הפנים להתייחס לדברים האלה.

יואל חסון: אני מקווה שאתה תחדש לנו היום.

מאיר שפיגלר: אני רוצה להתייחס בעיקר לדברים שנאמרו על ידי קודמיי ולציין בצורה אמפירית דברים, וזה מה שרוצים לשמוע.

מאיר שפיגלר: מה נעשה?

מאיר שפיגלר: – הייתה ישיבה בנושא עובדים זרים, למיטב זכרוני גם אתה וגם היושב הראש השתתף בה, שבה דנו כל הסוגיות הקשורות לעובדים זרים ובעיקר בנוגע לחסמים, ומה עושים כדי לסייע.

מאיר שפיגלר: בואו נראה מה נעשה מאז ועד היום.

מאיר שפיגלר: נאמר כאן כבר לפניי ואני רק חוזר על זה.

מאיר שפיגלר: ראשית נתנו אורכה לכל העובדים הזרים שב- 1 לנובמבר 2009 ואליך ימלאו להם 36 חודשי שהייה בארץ, אושר להם להישאר כאן עד סוף מרץ 2010.

מאיר שפיגלר: לעניינו, במהלך חודשים נובמבר ודצמבר נשארו 606 עובדים מעבר לאלה שהיו אמורים לעזוב את הארץ.

מאיר שפיגלר: בין היתר כדי לעשות את הכל ,

מאיר שפיגלר: להימנע כל שניתן בפגיעה בעבודה השוטפת של החקלאים שנמצאו בשלבים שונים של שיא העונה, בעיקר לגבי הערבה אבל גם לגבי מקומות אחרים בארץ.

יואל חסון: כמה לדעתך יישארו?

מאיר שפיגלר: עוד 606 רק לגבי נובמבר דצמבר שיישארו עד סוף מרץ, ותקופות קצרות כמובן, סדר גודל 300 ומשהו עובדים.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה - - - -

קריאה: לא כולם רוצים להישאר.

מאיר שפיגלר: אנחנו אישרנו.

מאיר שפיגלר: אני מדבר על דברים אופרטיביים שנעשו, אגב הדבר הזה נעשה יחסית בפרק זמן קצר מאוד, אני לא בטוח שהוא נצפה בעבר בעשייה קצרה כל כך.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה גם האיזון תיקים, הוא תוכנן בהתחלה עד סוף נובמבר.

מאיר שפיגלר: שי חרמש, אז זה היה אמור עד פברואר 2010, לאחר מכן זה קוצר לסוף דצמבר 2009, וכעת התקצר ל- 10 בדצמבר 2009.

מאיר שפיגלר: נכון להיום יש יותר מ- 80% איזוני תיקים, סדר גודל של 4,300.

מאיר שפיגלר: אנחנו במקביל וכדי להקל כל שאפשר, אף אחד לא רוצה לפגעו בחקלאים, אף אחד לא רוצה להקשות עליהם וכולם רוצים לסייע, גם אם זה לא נראה כרגע בשטח.

מאיר שפיגלר: בפועל במקביל לאיזון התיקים, ככל שיתפנו עובדים זרים ממשקים של חקלאים שהיו להם מספר היתרים קטן ממספר העובדים שהיו להם בפועל, מתבצעת העברה של עובדים זרים מחקלאי לחקלאי, כדי להקל ככל האפשר על הצרכים בכוח אדם זר אצל החקלאים.

מאיר שפיגלר: לגבי העתיד, ב- 10 בדצמבר, בהנחיית משרד הפנים שהוא היום גם ממלא מקום ראש רשות ההגירה אוכלוסין ומעברי הגבול, אנחנו נפעל ככל שניתן להשלים את מכסת העובדים החסרה.

מאיר שפיגלר: אנחנו לא נגרור את זה - - -

יואל חסון: מהן הפעולות שתעשו?

מאיר שפיגלר: קודם תתבצע השמה של העובדים הזרים הפנויים שנמצאים בארץ.

מאיר שפיגלר: זה אינטרס לאומי של מדינת ישראל, במקביל עד סוף דצמבר אמורים להתפנות עוד כ- 1,000 מעידוד הייצוא שהחל מה- 1 לינואר 2010 אין יותר עידוד הייצוא, וזה גם חלק מההסכם שסיכמו עליו כל המשרדים הנוגעים בדבר.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא לבצע השמה קודם כל של העובדים האלה.

מאיר שפיגלר: לא נביא עובדים זרים בטרם נממש את פוטנציאל העובדים הנמצא בארץ.

חיים חדד: נאמר שבעת חתימת הסכם זה ייפתחו השמיים לקליטת עובדים זרים.

חיים חדד: זה הסכם ממאי ואנחנו נמצאים בנובמבר.

מאיר שפיגלר: לעניין השמיים הפתוחים ראוי לדעת שיש 933 הברקות מאושרות, הגיעו רק 56 עובדים לארץ.

קריאה: למה?

מאיר שפיגלר: לא מדינת ישראל מנעה את הדבר.

מאיר שפיגלר: יש 933 הברקות.

חיים חדד: כמה חסרים?

מאיר שפיגלר: הרבה פחות ממה שאמרתם, וזה בעשרות אחוזים.

מאיר שפיגלר: אני יודע את המספר.

מאיר שפיגלר: אדוני כבוד היושב ראש, משהו בדיון הזה לא הוגן, אין לי בעיה שמתפרצים לדבריי, אבל לא התפרצו לדבריהם של החקלאים.

מאיר שפיגלר: אנחנו לא נגד החקלאים, הם אמרו דברים ואנחנו רוצים להתייחס אליהם ושיתנו הזדמנות להתייחס לדברים.

מאיר שפיגלר: זה שמתפרצים באמצע לא מוסיף כהוא זה לעניין אמינות ונכונות הדברים שהם אומרים.

יואל חסון: בעניין הזה אני מסכים איתך.

יואל חסון: תמשיך בבקשה.

מאיר שפיגלר: 933 הברקות אושרו על ידי כל הגורמים הרלוונטיים, זאת אומרת השמיים פתוחים להכניס למדינת ישראל 933 עובדים.

מאיר שפיגלר: בפועל, עד השבוע שעבר נכנסו 56.

מאיר שפיגלר: אני רוצה שתדע חבר הכנסת, מדינת ישראל לא מעורבת כהוא זה, כהוא זה מרגע ההברקה שמאושרת ועד לרגע שהעובד הזר מגיע לכאן.

מאיר שפיגלר: מי שעושה את המלאכה בנושא הזה אלו כל אותם גורמים, לצורך העניין הם הלשכות הפרטיות שיש להם רישיון להבריק ולהביא עובדים מחוץ לארץ לכאן, אם זה מתאילנד ואם זה ממדינה אחרת.

מאיר שפיגלר: אגב במאמר מוסגר, עד היום מתוך כל העובדים שאושרה ההברקה שלהם, 933, כולם למעט אחד הם מתאילנד והאחד מוייטנאם, סגור סוגריים, זאת אומרת ככל שהדבר נוגע לרשויות השלטון של מדינת ישראל אתמול יכלו להגיע למדינת ישראל עבור החקלאים 933 עובדים במהלך כל הפעולה של איזון תיקים.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת שיש שמיים פתוחים, כמובן שבצורה מוגבלת ואני אמרתי שמדינת ישראל רוצה במקביל לבצע השמה, למצוא מעסיקים לעובדים זרים שהשתחררו ממעסיקים שאין להם את האפשרות להחזיק בהם ובמקביל - - -

יואל חסון: כמה זמן ייקח התהליך הזה?

מאיר שפיגלר: עד ה- 10 בדצמבר.

מאיר שפיגלר: איזון תיקים שאחריו נקבל תמונת מצב מלאה לגבי העובדים הזרים שיש אפשרות לבצע את ההשמה שלהם.

מאיר שפיגלר: אנחנו מודעים גם לאלה שיתווספו עד סוף דצמבר מעידוד הייצוא.

מאיר שפיגלר: במקביל לא חוסמים שמיים, השמיים ממילא פתוחים, במקביל לכל מה שנעשה עד כה, אנחנו נאיץ בהנחיית המנהל הכללי של משרד הפנים את תהליך השלמת המכסות של העובדים הזרים כנגד ההיתרים שיש להם ביד.

יואל חסון: נניח שתגיע להסכמה שיש עובדים שיש לעשות איתם השמה.

יואל חסון: מה התהליך הטכני שתעשו?

יואל חסון: איפה האנשים האלה?

יואל חסון: תעבירו אותם מא' ל ב'.

מאיר שפיגלר: כן, נכון.

מאיר שפיגלר: זה נעשה בשלבים, קודם כל בתוך הישובים ולאחר מכן בתוך המועצות האזוריות.

יואל חסון: כמה זמן לוקח תהליך כזה?

יואל חסון: וכמה להערכתך יהיו?

מאיר שפיגלר: אנחנו יודעים על סדר גודל, כרגע, של כ- 1,000 שנמצאים ללא מעסיקים, וזה עוד לפני שהסתיים כל ההליך של איזון התיקים.

יוחנן פלסנר: רק בענף החקלאות?

מאיר שפיגלר: מדובר על ענף החקלאות.

מאיר שפיגלר: עוד נקודת הערה וזה היה גם בדיון בוועדה לעובדים זרים, אני הבטחתי, שכל בעיה, כל מצוקה, כל מקרה חריג שיש לחקלאים יובא אלי, חבר הכנסת יעקב (כצל'ה) כץ העביר אלי מקרים והם טופלו עד תום.

מאיר שפיגלר: חבר הכנסת שי חרמש נמצא כאן והוא יודע שכך גם נעשה הלכה למעשה.

מאיר שפיגלר: לא מתעמרים בחקלאים, יש מצוקה ואני לא אומר שלא.

מאיר שפיגלר: מנסים לעשות את הכל במגבלות, גם המדיניות של מדינת ישראל היא להקל.

יואל חסון: תן לוועדה תשובה ברורה, מתי אתה רואה, אמרת שיש 933 הברקות - - -

מאיר שפיגלר: נעשה הכל , המקסימום עד סוף דצמבר 2009.

יואל חסון: בסוף דצמבר 2009 תהייה מאסה של עובדים?

מאיר שפילגר: יש החלטות ממשלה ונעשה את הכל.

יואל חסון: עד סוף דצמבר להערכתך או לקביעתך, יהיו - - -

קריאה: בהסכם מדובר על 26,000.

יואל חסון: עד ה- 31 לדצמבר, כרגע אני לא מתייחס ל- 26,000 ונדבר עליהם, כמה עובדים זרים חוץ מ- 933 שמחכים להם, כמה עובדים זרים בתהליך השמה יועברו לחקלאים שזקוקים להם?

מאיר שפיגלר: כל מי שיהיה בהישג יד.

מאיר שפיגלר: אנחנו לא יודעים כי לא סיימנו את איזון התיקים.

מאיר שפיגלר: להערכתי יש כ- 1,500 שכבר נמצאים בסטאטוס של העברה ממעסיק למעסיק שהם אלה שנמצאים בברור וללא מעסיק.

מאיר שפיגלר: כ- 1,090 נוספים מתחום עידוד הייצוא שעד סוף דצמבר הם לא יכולים להישאר בהיתרים האלה כי החלטת הממשלה הפסיקה את ההיתרים לעידוד הייצוא וגם הם יעברו השמה לחקלאים שיש להם היתרים.

יואל חסון: כל תהליך ההשמה הזה יסתיים ב- 31 בדצמבר?

מאיר שפילגר: אנחנו נעשה את הכל כדי שזה יסתיים עד 31 בדצמבר.

יוחנן פלסנר: יש 1,500 פלוס 1,000.

יוחנן פלסנר: לכאורה 2,500 שנמצאים בארץ.

יוחנן פלסנר: השאלה היא האם מתוך ה- 2,500, יש כאן לחברים ניסיון, מתוך ה- 2,500 כמה מתאימים בפועל לעבודות עליהם מדובר?

מאיר שפילגר: כל אחד שנמצא בארץ.

מאיר שפילגר: בוודאי כולם.

מאיר שפילגר: כל עובד זר שהגיע לארץ הגיע לכאן רק למטרה אחת, לעבוד, וכל אחד בתחומו.

מאיר שפילגר: הרי לא יעלה על הדעת שמדינת ישראל תיתן לאדם שהגיע לכאן כעובד פוטנציאלי להישאר כאן אם הוא לא עושה את המוטל עליו.

מאיר שפילגר: זאת אומרת שעובד שנמצא כאן ואין מה לעשות איתו בתחום המקצועי צריך לעזוב את המדינה.

יואל חסון: בסדר.

יואל חסון: שאלה נוספת.

יואל חסון: יש יעד שהוא על פי ההסכם 26,000 עובדים.

יואל חסון: מתי נגיע ליעד הזה?

יואל חסון: להערכתך.

מאיר שפיגלר: יש רק עוד דבר אחד שלא ציינת.

מאיר שפיגלר: בהחלטת הממשלה, וציינה את זה מיכל צוק לפניי, יש מגבלה של 80% מול 20% של הבאת עובדים זרים ממדינות שונות בעולם.

מאיר שפיגלר: אני מצהיר שוב, ככל שהדברים שייעשו אינם חורגים מהוראות והחלטות הממשלה, אנחנו נעשה את הכל, נעשה את כל המאמצים שעד סוף דצמבר 2009.

יואל חסון: אתה חושב שאתה יכול עד סוף 2009 לעמוד על 26,000 עובדים זרים?

מאיר שפיגלר: אמרתי כבר - - - -

יוסי ישי: אני מבקש להעיר הערה, להערכתי לא יהיה לנו שום חסם להגיע ל- 26,000 ב- 31 בדצמבר.

יוסי ישי: בין היתר ישנה מגבלה של 80% ו- 20% שהחלטת הממשלה אומרת שכל עוד לא ייחתם הסכם עם מדינה מסוימת נמשיך להקפיד על 80% ו- 20%.

יוסי ישי: ברגע שייחתם הסכם החסם של 80% ו- 20% נופל.

יוסי ישי: יש כבר טיוטת הסכם עם ממשלת תאילנד.

יואל חסון: מתי להערכתך הוא ייחתם?

יוסי ישי: אולי מיכל צוק יודעת להגיד, אני מעריך שעד 31 בדצמבר אין שום סיבה בעולם שלא ייחתם.

יוסי ישי: אנחנו עובדים בשני מישורים, המישור הטכני שיש טיוטת הסכם בין ישראל לתאילנד, ואני כבר ראיתי אותה, ברגע שהיא תחתם החסם הזה נפל.

יוסי ישי: אם זה לא יעבוד, הגשנו הצעת החלטה לממשלה שמונחת במזכירות הממשלה והיא להוריד את החסם הזה.

מיכל צוק: להעיר בעניין הזה, לעניין ההסכמים שאמורים להיחתם עם תאילנד או עם כל מדינה אחרת, ברגע שהמדינה הראשונה תחתום תוסר בעצם המגבלה של 80% ו- 20%.

מיכל צוק: זאת אומרת שלא יגיעו יותר מ- 80%, בפרקי זמן מסוימים, אגב זה לא 80% ו- 20%, אחר כך זה ירד ל 40%.

מיכל צוק: אבל יותר מ- 80% לא יגיעו עד סוף פברואר ממדינה שלא חתמה על הסכם בילטראלי תוך תאום עם ה- IOM.

מיכל צוק: בעצם כדי למנוע את התופעה של דמי תיווך.

מיכל צוק: נגיד את זה באופן גלוי, לצורך העניין אחרי שנסיים את התהליך של איזון תיקים ואחרי שננייד העובדים אחרי העודפים שקיימים כאן החקלאים יוכלו לבחור, ונשאר עם כאלה שצריכים את ההברקות לחוץ לארץ.

מיכל צוק: על שני הדברים יכולים להתחייב משרדי הממשלה, צריכים להתחייב על פי ההסכם, האחד שהם יעשו את כל מה שהם צריכים כדי לסיים את תהליך ההברקות.

מיכל צוק: אני לא יכולה להתחייב שהחברות מתאילנד או ממדינה אחרת ישלחו.

מיכל צוק: אני לא אוכל להתחייב כמה יהיו כאן, אנחנו נוכל להתחייב רק ממה שאנחנו יכולים לעשות כדי לעמוד בזה ולא מעבר לזה.

מיכל צוק: שנית, לעניין של ה- 80% וה- 20%, אני מאוד מקווה, מתוך הנחה שהצלחנו להתקדם מול תאילנד, אגב יש עוד מדינות אחרות שרוצות ומעוניינות לחתום, ואם ההסכם ייחתם בסופו של דבר עם מדינה אחרת העובדים יצטרכו להגיע ממנה.

מיכל צוק: את זה אתם לא רוצים אבל הם יגיעו משם כי אני, ואנחנו מדינת ישראל לא התחייבו להביא דווקא מתאילנד עובדים או מכל מדינה אחרת, אנחנו מחויבים ונשמח להביא עובדים ממדינות שיחתמו איתנו על ההסכמים ויבטיחו להקטין ולצמצם, ולמנוע את התופעה של דמי התיווך.

מיכל צוק: אם לא ייחתם הסכם, אז לפחות עד סוף פברואר יתקיים הכלל של 80% ו-20%, אנחנו נצטרך לראות איך מיישמים אותו.

מיכל צוק: גם כאן כשאומרים אם זה 80% מתוך ה- 26,000, התשובה היא לא, לצורך העניין יוכלו להביא גם את הנוספים ממקומות אחרים.

מיכל צוק: למה תאילנד זה 80%, כי לפי החלטת ממשלה שמגיעים אלה.

יואל חסון: את יודעת מתי ייחתם ההסכם?

מיכל צוק: אני לא יודעת להגיד, אני כן יודעת שאנחנו יושבים ב- 9 בדצמבר במשרד החוץ בצוות בין משרדי ועושים מאמצים מאוד כנים ומשמעותיים מצד המדינה.

מיכל צוק: צריך להבין שגם שם יש אינטרסים, כמו שנאמר כאן, שלא רוצים לחתום.

מיכל צוק: יכול להיות שייחתמו אחרי שיבינו.

יואל חסון: אני מבקש לשמוע את ראש המועצה התיכונה, עזרא רבינס, ואחר כך נשמע את החקלאים ואת חברי הכנסת.

עזרא רבינס: אני ראש מועצת הערבה התיכונה, חקלאי.

עזרא רבינס: אני פניתי לכבוד היושב ראש וקראתי לזה "מסכת התעללות בחקלאיי הערבה" אבל זה מסכת התעללות בחקלאי ישראל.

עזרא רבינס: אני רוצה להחזיר את עצמנו למקום, לדעתי יש כאן סטייה כי מדברים וזה נשמע פה כמו הוועדה לעובדים זרים, וכאמור זו הוועדה לביקורת המדינה.

עזרא רבינס: ואני גם אגע בנושאים אחד אחד.

עזרא רבינס: אני לא יודע אם אתם יודעים מזה חקלאים, אולי המילה ציונית היא כבר איזו מילת גנאי, אבל כשאני יושב בערבה ומתסכל על חקלאי שנמצא 40 ו- 50 שנה עם ייאוש טוטאלי בעיניים, עם דמעות ושאומר לי "נשבר לי, אני עוזב את החקלאות", ולא בגלל מחלות ולא בגלל מזיקים, ולא בגלל בעיות שקשורות לחקלאות, אלא בגלל בירוקרטיה הבלתי נסבלת שהצלחנו לייצר וכעת כולם עובדים במרץ, אין לספק, משרד החקלאות, משרד הפנים, משרד האוצר.

עזרא רבינס: כולם עובדים במרץ בשביל לשחרר את הפלונטר הזה, שמאיר יפרח מנהל החברה הכלכלית יסביר לכם איך הצליחו לייצר פלונטר, שעכשיו מנסים לשחרר אותו.

עזרא רבינס: הבסיס של הדיון הזה, אני חושב שבין האזרח למדינה יש מחויבת לכל צד.

עזרא רבינס: במקרה הזה יש רק מחויבות לחקלאי, חקלאי צריך זה וחקלאי צריך זה, והמדינה אפס.

עזרא רבינס: חותמים איתך על הסכם ולא עומדים בהסכם.

עזרא רבינס: כל דבר שקשור לצד של החקלאי החקלאי יעמוד בזה עד הסוף, כל דבר שקשור למדינה, הפרה ועוד הפרה ועוד הפרה.

עזרא רבינס: זה מאוד נחמד שאתם מדברים במושגים יפים, מנסים לפתור, לתת עוד חודש עוד חודשיים, יש דבר שנקרא השעון הביולוגי.

עזרא רבינס: אני מזכיר לכם שבחק

עזרא רבינס: לאות יש דבר שנקרא השעון הביולוגי ולצערי כשאני מגיע למקומות האלה יש את השעון הבירוקרטי.

עזרא רבינס: שמעתי את זה מיוחנן פלסנר גם בדיון הקודם, מה לעשות השעונים האלה לא מתחברים יחד.

עזרא רבינס: כשחקלאים מתחילים לפשוט את הרגל, וכשאני מביא ועושה מאמץ גדול להביא לערבה התיכונה, אני מדבר כרגע בשם הערבה התיכונה אבל זו בעיה כללית.

עזרא רבינס: התרגשתי לראות את הנתונים של משרד הפנים.

עזרא רבינס: אחרי 50 שנה הערבה התיכונה שהיא 6% משטח מדינת ישראל, 3,009 נפשות נמצאות בערבה התיכונה.

עזרא רבינס: אני נלחם על כל אזרח, ועל כל מתיישב אני נלחם בשיניים, בשביל ליישב בערבה, בשביל ליישב אותם, להביא מתיישבים חדשים.

עזרא רבינס: אני מביא צעירים, משקיעים 2 מיליון שקל, אמצעי ייצור, מקבלים את הקרקע, מקבלים את המים, ורק את אמצעי הייצור השלישי המשלים לא מקבלים וזה העובדים.

עזרא רבינס: חבר הכנסת דב חנין אמר את מה שאמר ויצא לוועדה אחרת.

עזרא רבינס: הוא רק לא יודע שהערבה התיכונה מקדמת דנא זה אזור שאסור להעסיק ערבים, זה קרוב לירדן, כי יש חוקים במדינת ישראל ואי אפשר להעסיק ערבים.

עזרא רבינס: מעבר לזה שנחשפתי בחודשים האחרונים כשכלו כל הקיצין ואתה מנסה להביא מאיפה שאתה רק יכול עובדים.

עזרא רבינס: אם אתה מביא בדואים הם מתלוננים גם על הטמפרטורות הגבוהות, "לא מתאים לנו לעבוד בטמפרטורות הגבוהות".

עזרא רבינס: יש בערבה התיכונה כעת כ – 1,200 עובדים ישראלים, חיילים משוחררים שעובדים בבתי האריזה.

עזרא רבינס: לא עובדים בשטחים, לא עובדים בחממות, לא מתעסקים עם הצמחים.

עזרא רבינס: תסלח לי מיכל צוק עם כל הכבוד לך, וגם עמיתיי ממשרד החקלאות, במקרה ניהלתי מחקר פיתוח עשר שנים, זה פשוט זלזול באינטליגנציה של החקלאים, חותמים על הסכם, מכניסים מיכון מחר, אבל מישהו שייגש ויסדר את העלים בעציץ הזה.

עזרא רבינס: מתחילים לעשות מתווה הפחתה, ותוך כדי זה נמצא את הרובוטיקה.

עזרא רבינס: זה פשוט זלזול באינטליגנציה.

עזרא רבינס: ידברו כאן גם חקלאים.

עזרא רבינס: יש בערבה את החברה הכלכלית שעוסקת בייבוא עובדים.

עזרא רבינס: אגב חברה שהתחילה לפני עשרים שנה בתור שירות לחקלאי, עדיין שירות לחקלאי ולא רוצה להרוויח אגורה אחת, לא קשורה לכל השחיתות של חברות כוח אדם, אותם צריך לגדוע בכל הכוח.

עזרא רבינס: יש את החוק למניעת הלבנת הון שאפשר היה לקחת את מה שיש ולנהל מלחמה, אבל במקום זה מצאו פתרונות של לסגור את השמיים, נתעלל בחקלאים ולא ניגע בבעיה האמיתית.

עזרא רבינס: הכי נוח ללכת מתחת לפנס איפה שיש את המטבע.

יוחנן פלסנר: אתה יכול לתת לנו נתונים על הסחורה שמאבדים כעת מדי יום?

עזרא רבינס: אני מעדיף שהחקלאים יגידו את זה.

עזרא רבינס: כעת זה שיא העונה בערבה.

עזרא רבינס: ייפתרו את הבעיות בחודש נובמבר דצמבר, כך אמרו.

עזרא רבינס: יוסי ישי דיבר על בית הדין הגבוה לצדק, העתירה הזאת היא משנת 2006, הדברים האלה כבר מ- 2006.

עזרא רבינס: הצליחו לייצר כאן

עזרא רבינס: פלונטר כזה שהוא פלונטר - - - -

צבי אלון: החבר'ה האלה מייצאים שני מיליארד שקל.

צבי אלון: זה הכל עגבניות, מלפפונים ופלפל.

יואל חסון: מיכל צוק, אין לכם כאן ראיה לאומית?

יואל חסון: את מדברת איתי כעת על המלחמה במתווכים, תראי לאיזה נזק את גורמת בנושא שאת אחראית עליו, הכנסות המדינה.

יואל חסון: אני באמת רוצה להבין את הדבר הזה.

יואל חסון: יש כאן בעיה אבל יש כאן פגיעה עצומה בייצוא, פגיעה עצומה בהכנסות העתידיות של המדינה, אני לא מדבר כרגע על הרווח של החקלאים שזה לגיטימי לחלוטין, שירווחו ושגם המדינה תרווח.

יואל חסון: זה לא עומד מול עינייך?

יואל חסון: תסבירי את זה כרגע.

איתן אשורי: יש מצב או שהילדים לא ילכו לבית הספר או שהבנים שבאים לחופשה מהצבא לא יחזרו לצבא וילכו לקטוף עגבניות.

מיכל צוק: החיים של כולנו היו הרבה יותר פשוטים אם זה היה שחור לבן.

מיכל צוק: הייתם עושים א' היה יוצא ב'.

מיכל צוק: לא זה המצב.

מיכל צוק: יש כאן הרבה נושאים שחשובים לנו, לכולנו היושבים בחדר הזה, ולנו כממשלה, אנחנו מנסים להשיג ולתת לכולם, לתת מצד אחד חקלאות שהיא ברת קיימא, לתת מענים, לתת בערבה מענים בגלל שהתחילה שם העונה, אנחנו עושים את זה.

מיכל צוק: המקומות אליהם נוידו עובדים ראשונים הם הערבה.

מיכל צוק: ה- 36 חודשים נעשו קודם כל בשים לב איפה שהתחילו - - -

צבי אלון: זה בכדי שלא יהיה יותר גרוע, אם לא היו עושים היו לנו עוד פחות, מה את אומרת?

איתן אשורי: לפני כשלושה שבועות ישבנו עם יעקב (כצל'ה) כץ והוא שאל מה עושים כדי שמחר יהיו פה תאילנדים, אמרנו לו תפעל כמו במבצע אנטבה, קודם שלח את המטוסים שיגיעו לכאן עם העובדים ואחר כך נתעסק עם כל הבירוקרטיה.

עזרא רבינס: אני אומר עוד משהו שאני יודע עובדתית.

עזרא רבינס: כל הנושא של איזון תיקים היה מיותר, ותאמינו לי שהוא היה מיותר, אפשר לבדוק את זה, זה היה מיותר.

עזרא רבינס: דבר נוסף, העולם הוא כפר גלובלי, הכל קשור והכל מתחבר, לכו ותראו מה זה ייצוא, חקלאי, קוטף, מייצא, טס, חוזר הכל מתפקד כמו שצריך אבל להביא עובד מתאילנד זה הפך להיות משימת המאה.

עזרא רבינס: דבר האחרון, הפטנט הזה של מגדל בבל שהאוצר מייצר באמירה שיש שחיתות בתאילנד.

עזרא רבינס: אנחנו מדינת ישראל הולכים לעשות עכשיו סדר בתאילנד, ואחרי שנגמור עם איראן נעבור לתאילנד ונעבור למזרח הרחוק.

עזרא רבינס: נעשה סדר בתאילנד, לא נצליח לעשות סדר בתאילנד נעשה סדר בוייטנאם.

עזרא רבינס: אני לא מצליח להבין.

חיים חדד: אני חושב שהדיון על המדיניות של העסקת עובדים לא צריך להתקיים פה.

חיים חדד: אנחנו הגענו לכאן למטרה אחת ויחידה והיא שמדינת ישראל חתמה איתנו על הסכם מסודר ב- 12 למאי.

חיים חדד: אחד הסעיפים המרכזים של ההסכם זה השלמה מידית של העובדים.

חיים חדד: אנחנו התחלנו את ההסכם עם מכסה של 27,500 עובדים, הם היו צריכים להשלים לנו במועד חתימת ההסכם 2,000 עובדים.

חיים חדד: אנחנו החקלאים מנסים לקיים את החוק, אבל כשפקידי הממשלה קובעים add hook לנו אין מה לעשות.

חיים חדד: אנחנו משלמים את זה מהכיס שלנו.

חיים חדד: היה ניסיון שלנו לקלוט את הפליטים של דרפור, שלחנו אוטובוסים לבתי הכלא בתאום עם גנות, קנינו להם קרוואנים, מכשירי חשמל, בגדים, הבאנו אותם לחקלאים ואחרי שבועיים שלושה לקחו את התיקים וברחו לתל אביב.

חיים חדד: הם השאירו אותנו כמו שאנחנו.

חיים חדד: זה הניסיון של גנות להרחיק את הפליטים מדרפור קצת אחרי גדרה וחדרה, ואז קמו ארגוני זכויות האדם ושאלו למה מונעים מהם.

חיים חדד: אז בבקשה שלא יטיפו לנו מוסר.

חיים חדד: נושא נוסף, במכסת העובדים הזרים אנחנו עומדים במצב שבכל שנה יוצאים כ- 6,000 עובדים הביתה.

חיים חדד: לא שלא מחזיקים אותם כאן, הם חוזרים הביתה מרצונם החופשי.

חיים חדד: כשדברים על 36 החודשים זה יפה אבל התאילנדים לא מוכנים להישאר כאן, הם רוצים לחזור הביתה.

יואל חסון: איזה אחוז חוזר הביתה?

חיים חדד: אין כאן מישהו שנשאר 36 חודש.

חיים חדד: אין, אנחנו מתחננים ומנסים לשכנע אותם להישאר עוד חודש חודשיים אבל יש בעיה, יש כאלה שמסכימים אבל יש שחוזרים הביתה.

חיים חדד: אני רוצה להתייחס לדברים שנמסרו כאן.

חיים חדד: אנחנו התחלנו את התהליך במאי, היום מדברים על כ- 1,000 הברקות ממאי ועד עכשיו.

חיים חדד: אני מבקש לומר אדוני היושב ראש שממאי ועד עכשיו יצאו כ- 3,000 עובדים שסיימו את השירות שלהם.

חיים חדד: הם מדברים על כך שהיה להם רצון, אני מבקש לומר לך שעד לפני כשבועיים במהלך שלושת החודשים האחרונים, פשטו אנשי יחידת עוז לתוך המשקים החקלאים, משק משק, וכל מי שעבר ביום אחד את ה- 36 חודש גירשו אותו בארץ.

חיים חדד: רק אחרי שהקמנו את הזעקה הגדולה, ולא בגלל שלא רצינו לשלוח אותם, לא הייתה בררה היינו חייבים להשאיר אותם.

חיים חדד: אני אומר לך שאנשי יחידת עוז פשטו כל לילה על המשקים החקלאים והוציאו תאילנדים בכוח הביתה.

חיים חדד: מדברים כאן על חוסר של כ- 1,000 עד 2,000 עובדים, חסרים למכסת שנת 2009 מעל 7,000 עובדים.

חיים חדד: יש היום בענף פחות מ- 20,000 עובדים.

חיים חדד: לנו יש את הנתונים האמיתיים, הם מסלפים את הנתונים האמיתיים.

חיים חדד: הם לא יודעים את הנתונים.

חיים חדד: אנחנו רודפים אחריהם כבר ארבע שנים כדי להראות לנו את הנתונים, הם כן מכירים אותם אבל הם לא אומרים לנו אותם.

חיים חדד: הם ממציאים כל מיני נתונים של עובדים שכבר עזבו את הארץ.

חיים חדד: הם נמצאים אצלם במחשבים בברור.

חיים חדד: מדובר במאות עובדים שכבר נמצאים בתאילנד שאנחנו צריכים להביא אותם מהכפרים בתאילנד לשגרירות ישראל בתאילנד, להצהיר בפני הקונסול שהם נמצאים בתאילנד.

חיים חדד: יש מאות עובדים כאלה.

חיים חדד: אם מדברים על הקלה בבירוקרטיה, עד עכשיו היה תהליך פשוט לטובת העובדים.

חיים חדד: עם תחילת ההברקות יצא פתאום נוהל חדש.

חיים חדד: הם מבקשים שכל תאילנדי שמגיע לישראל יגיע קודם מהכפר הנידח שלו לקונסוליה הישראלית בתאילנד כדי לבדוק האם הוא היה קודם בישראל.

חיים חדד: מדובר על כל תאילנדי שרוצה להגיע לכאן.

חיים חדד: ככה מפשטים תהליכים?

חיים חדד: אדוני היושב ראש הם פשוט לא רוצים לקיים את ההסכם.

חיים חדד: היה לנו סיפור כזה בשנת 2001 והגשנו עתירה לבית הדין הגבוה לצדק, אני לא רוצה לומר מהן ההשלכות ומהו המחיר שמשלמים עד היום על כך.

חיים חדד: בית הדין הגובה לצדק חייב את המדינה להכניס באופן מידי עובדים.

חיים חדד: בתוך חודש המדינה הצליחה להכניס 4,000 עובדים.

חיים חדד: באופן תמוהה היא הצליחה להכניס אותם.

חיים חדד: היום משרד האוצר משלם לחקלאים עשרות מיליוני שקלים כפיצוי על הנזקים שנגרמו אז.

חיים חדד: אנחנו צריכים לחזור על זה שנית?

חיים חדד: אנחנו לא רוצים פיצוי, אנחנו רוצים לפתח את החקלאות עם עובדים.

חיים חדד: אדוני היושב ראש, חסרים 7,000 עובדים, אין שום דרך אחרת רק שהוועדה לביקורת המדינה תבדוק למה הפקידים, שהם פורעי חוק, לא מקיימים את החוק.

יאיר כהן: אני מבקש לומר משהו על המשק שלי, ואני לא מדבר על מספרים.

יאיר כהן: יש לי משק שמייצר עגבניות מיוחדות לייצוא, חלק מהאנשים כאן היו אצלי במשק, אני מייצר זנים מיוחדים של עגבניות, כ- 120 זני עגבניות מיוחדות המיועדות לרשתות.

יאיר כהן: אני חותם בחודש יוני עסקאות לרשתות המיוחדות באירופה, ארצות הברית וחלק למזרח.

יאיר כהן: עכשיו אני צריך להודיע לרשתות שאנחנו לא עומדים בהסכמים.

יאיר כהן: זה אחת לשנה ויש לי מכתב משנת 2006 שבה היה אותו סיפור, אז היה מר גולדשטיין, היה מר בראזני, מר שפיגלר, אותו דיון היה אצל רענן דינור ובאותה שנה סגרתי עסקה עם "הלברטיים", זו רשת שאנשים עומדים ומתחננים לפניה.

יאיר כהן: מי שמחליף אותי עכשיו ברשתות באנגליה הם חקלאים ממרוקו וממצרים.

יאיר כהן: אנחנו לא מסוגלים לעמוד בהתחייבויות.

יאיר כהן: אני מזמין את הגברת שהייתה בספטמבר וראתה שחם בערבה, בואי כעת אלי לשדה ותראי מה קורה.

יאיר כהן: היה אצלי מר צבי אקשטיין סגן נגיד בנק ישראל, הוא עשה עבודת מחקר על העובדים הזרים.

יאיר כהן: אני מזמין את מר דב חנין שאיננו, כמובן שאמר והלך, שיבוא ויראה, יש לי היום בשדה 16 בדואים שעובדים.

יאיר כהן: הם יודעים או לקטוף או להוריד עלים, הם לא יודעים לטפל בשדה.

יאיר כהן: יש לי 30 דונם עגבניות, יש לי כרם גדול ויש לי עסקה גדולה שיוצאת למזרח.

יאיר כהן: לבדואים יש מגבלות, הם באים בשעה 06:00 ובשעה 13:00 הם נוסעים לאזור ערד.

יאיר כהן: שעה וחצי נסיעה לכל כיוון.

יאיר כהן: יבואו החברים המכובדים ויראו מה יוצא מהקרוואן בשעה 06:00 בבוקר, אישה שמנה עם שני ילדים, כי הקבלן לא יודע עד 04:00 לפנות בוקר כשהוא אוסף את הבדואים מי יבוא באותו יום לעבודה.

יאיר כהן: זה בלתי אפשרי.

יאיר כהן: המחיר הוא 195 שקל ליום עבודה.

יאיר כהן: חשבונית.

יאיר כהן: זה מה שאנחנו מעודדים.

יאיר כהן: יש לי ישראלים מקיבוץ אשדות יעקב, כולם מנסים לעבוד.

יאיר כהן: אני לא מצליח והמשק שלי קורס.

יאיר כהן: לי נמאס.

יאיר כהן: הבת שלי גמרה משפטים במכללה, התחתנה, ברוך ה' יש לי נכד ועוד אחד בדרך, הם רוצים לחזור לצופר, בעלה היה טייס בחיל אוויר.

יאיר כהן: אני לא ישן בלילה כי אני לא יודע אם להגיד להם לבוא בפברואר.

יאיר כהן: הם רוצים להיות לעונה הבאה ואני לא יודע מה להגיד להם.

יאיר כהן: אני רוצה לראות אותך כשאת לא מסוגלת להגיד לבן שלך או לילדים שלך אם יש המשך לערבה.

יאיר כהן: יש לי ארבע בנות שהיו ביחידות נפלאות בצבא, אני רוצה שאחד הילדים שלי ימשיך איתי.

יאיר כהן: אני לא בטוח שאני יכול להגיד להם לבוא ולחזור.

יאיר כהן: למה?

יאיר כהן: – כי אתם כולכם מחלקים לכולכם ציוני שבח, לאורך כל הדרך אתם מחלקים ציונים לשבח.

יאיר כהן: מזל שמשרד הפנים עדיין לא דיבר.

יאיר כהן: אני הייתי מזמין אותך לראות מה היה לי כעת באיזון התיקים.

יאיר כהן: היו לי שישה תאילנדים ואמרו לי יש לך חמש.

יאיר כהן: למה?

יאיר כהן: לא יודע.

יאיר כהן: הגעתי עם מכסה של שש ובמחשב של משרד הפנים רשום שירד לי אחד ואף אחד לא יודע למה.

יאיר כהן: ירד תאילנדי ואף אחד לא מוכן לבוא ולהגיד לי למה.

יאיר כהן: זה היה עכשיו, החודש, איזון התיקים המופלא שלכם.

יאיר כהן: אני מבקש שתבואו ותבדקו אותי אישית כדי לראות מה קרה.

יאיר כהן: איך אני יכול לבוא להגיד לילדים שלי תחזרו לצופר?

יאיר כהן: בואו תראו את השדות שלי, איפה אתם חיים?

יאיר כהן: אתם כאן מברכים האחד את השני, לפני שלושה שבועות הייתי בוועדה לעובדים זרים ואותו סיפור, אותם סיפורים.

יאיר כהן: יוסי ישי יודע את זה, שלוש שנים אני נלחם על העסקאות שלי לייצוא עגבניות.

יאיר כהן: יש לי יופי של משק לעגבניות, אין כזה בארץ ואני גאה בו אבל הוא נופל והוא קורס.

יאיר כהן: אני כבר לא מרוויח ממנו שלוש שנים.

יואל חסון: , יאיר כהן, תירגע, תשתה מים.

יואל חסון: אני מבין אותך.

דניאל אברהם: אני מזכיר מגדלי הפרחים, אני מגדל כ- 400 דונם פרחים.

דניאל אברהם: אני רוצה לומר לכם שאני מתבייש לחיות במדינה הזאת.

דניאל אברהם: זו בושה וחרפה ואני גם אסביר למה.

דניאל אברהם: ממשלת ישראל, אני מאוד רוצה לברך אותה שרוצה לטפל בשחיתות בתאילנד.

דניאל אברהם: היא בחרה דווקא את תאילנד.

דניאל אברהם: למה לא מטפלים בשחיתות בארץ?

דניאל אברהם: הם רמזו על גופים מושחתים אך נותנים להם לחיות בחופשי.

דניאל אברהם: הם רמזו, כרגע הגברת מיכל צוק וגם אתה אמרת משהו על ישראלים שקשורים, הם יודעים אבל לא מטפלים בהם.

דניאל אברהם: להם מותר ויכול להיות שהם מממנים להם איזה בחירות, פריימריס או אני לא יודע מה.

דניאל אברהם: בינתיים הוכח שהשחיתות היא כאן.

דניאל אברהם: מי שבבית הסוהר זה שר לשעבר בממשלת ישראל, לא אנחנו.

דניאל אברהם: אפילו שניים.

דניאל אברהם: לא אנחנו השותפים.

דניאל אברהם: אתם הולכים להילחם בשחיתות בתאילנד?

דניאל אברהם: תתביישו לכם, התאילנדים ישלמו כל סכום ומישהו ייקח אותו בדרך, או החברה התאילנדית או הישראלים, הטורקי, מישהו ייקח אותו.

דניאל אברהם: מי אתם בכלל שאתם חושבים שאתם יכולים לטפל בתאילנד?

דניאל אברהם: אתם לא יכולים לטפל בנו כאן בארץ.

דניאל אברהם: ידידיי היקר אני יודע בדיוק על מה אני מדבר, אני מכיר את המוסדות האלה.

דניאל אברהם: חבורת דגנרטים, ותסלחו לי על הביטוי.

דניאל אברהם: דגים אותי הפקידים, איזה פקידים?

דניאל אברהם: מה הם מבינים בכלל?

דניאל אברהם: איזה ידע יש להם?

דניאל אברהם: הם מובילים החלטות ממשלה.

דניאל אברהם: קחו את הכנרת – באוצר היא מלאה מים, במציאות יבשו אותה.

דניאל אברהם: רבותיי זאת האמת.

דניאל אברהם: מי זה צבי אקשטיין?

דניאל אברהם: איזה ידע יש לו?

דניאל אברהם: הוא פרופסור וזה נכון, הוא אדם מאוד מכובד ואני לא חולק על כך, אני מעריך כל מילה שהוא אומר.

דניאל אברהם: אבל בתחום התיאורטי בלבד.

דניאל אברהם: למה?

דניאל אברהם: כי הוא יושב מול המחשב ושם מטרה ומגיע אליה.

דניאל אברהם: אבל את החיים אנחנו נלמד אותו לחיות.

דניאל אברהם: לא הוא ילמד אותנו.

דניאל אברהם: אנחנו היום נמצאים בלי עובדים.

דניאל אברהם: מה הקשקושים האלה?

דניאל אברהם: תעשו ככה וככה.

דניאל אברהם: אני רוצה שמאיר שפיגלר יגיד לכם, לוועדה, שהוא לא יודע כמה עובדים זרים יש במדינה הזאת.

דניאל אברהם: אם הוא יגיד שהוא לא יודע, אדוני היושב ראש אתה צריך לזמן וועדת חקירה באופן מידי.

דניאל אברהם: אתה כוועדת ביקורת המדינה, אם הם לא יודעים מי נכנס ומי יצא מהמדינה הזאת צריך לגרש אותם מחר בבוקר הביתה.

דניאל אברהם: אני מבטיח לך, תביא את הגברת קונפורטי מנמל תעופה בן גוריון, היא תגיד לך בדיוק מה לכל אחד יש ומה אין.

דניאל אברהם: אבל מה, הם בנו גופים, הם בנו את המשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, אתה הולך למשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ואתה משלם שם, תבוא משם ותלך לפה.

דניאל אברהם: מגלגלים אותך מגוף לגוף.

דניאל אברהם: מה הבושה הזאת?

דניאל אברהם: אתה רוצה שאני אשלם?

דניאל אברהם: שלח לי אגרה הביתה.

דניאל אברהם: מדברים על עבודה זולה?

דניאל אברהם: עובד כזה עולה 6,500 שקל.

דניאל אברהם: מה לא הפילו עלינו?

דניאל אברהם: אגרות, מיסים, מס מעסיקים – 10%, האגרות של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ומשרד הפנים זה 1,825 שקל, 500 שקל תנאים סוציאליים.

דניאל אברהם: אין כזה דבר כי תנאים סוציאליים זה אחוז מהשכר, זה לא שליפה באצבע לתקוע סכום.

דניאל אברהם: אגב המדינה גובה מזה מס, היא לוקחת 15% מזה והיא גם תיקח דמי ניהול.

דניאל אברהם: הם אומרים שזה יבטיח את יציאתו של התאילנדי, אחד אומר ככה והאחד ככה.

דניאל אברהם: ההסכם גרוע לי, ואני אומר לך שלא משנה על מה נחתום, כל הסכם שנחתום יש ממשלה שלא מכבדת, היא רודה בנו, אנחנו נרדפים יותר גרוע מארגוני הטרור, ואני לא מתבייש להגיד את זה.

יואל חסון: תודה רבה לך, הבנתי.

דניאל חדד: אני מבקש שיפתחו את השמיים מיד ושלא יקשקשו במוח.

נועה שחק: שלום לכולם, חקלאית בערבה, אנחנו דור שני, בעלי בן מושב חצבה.

נועה שחק: קיבלנו משק לפני כשמונה שנים, אנחנו מגדלים פרחים וירקות לייצוא.

נועה שחק: אני רוצה להראות לכם את האטימות של המערכת ואת ההתעללות באזרח.

נועה שחק: אני אספר מה שלא סיפרו פה עד עכשיו.

נועה שחק: המאגר הידוע הזה, ב- 7 ליולי 2008, עובדת שלי באה אלי ואמרה שהאבא שלה חולה מאוד, הולך למות וביקשו שתחזור מיד הביתה.

נועה שחק: יום אחרי זה ה- 8 ליולי 2008, עלתה למטוס לתאילנד.

נועה שחק: החוק אומר שכנגד עובד שיצא לפני תום הויזה אתה מקבל תמורתו רק מהמאגר ואתה לא מקבל חדש.

נועה שחק: באותו יום יצאה בקשה בפקס למאגר להביא לי עובד.

נועה שחק: ב- 28 לאוקטובר, ארבעה חודשים אחר כך קיבלתי עובד מהמאגר.

נועה שחק: זאת אומרת שאין עובדים במאגר.

נועה שחק: לך יש פירות על העץ וזו הבעיה שלך, עכשיו אין צריך לחכות בתור.

נועה שחק: ממתינה ארבעה חודשים מגיע אלי בנאדם, אנחנו נוסעים במיוחד ומשחררים אותו מהכלא, משלמים עליו אגרה.

נועה שחק: מהכלא ביום שהוא מגיע הוא מקבל ביטוח בריאות על המקום, לוקחים אותו לחנות וקונים לו נעליים ובגדים, ומכניסים אותו לחדר.

נועה שחק: עשרה ימים לאחר מכן הוא נעלם.

נועה שחק: אותו עובד שהוצאנו מהכלא, נאמר לי עליו שהוא כבר ברח פעמיים, נתנו לי אותו, אומרים לך שאתה חייב לקחת אותו, אתה לא יכול להגיד לא רוצה אותו ולבקש מישהו אחר.

נועה שחק: זה הבנאדם שאתה מקבל.

נועה שחק: הבנאדם ברח עשרה ימים אחרי.

נועה שחק: כתבנו מכתב לגברת רימונה ממשרד הפנים, " אנחנו מקיימים משק חקלאי בחצבה בערבה.

נועה שחק: לצורך פעילות המשק אנו מעסיקים עובדים תאילנדים.

נועה שחק: במשך תקופה ארוכה חסר לנו עובד מול הויזה.

נועה שחק: הצעתם לקחת עובד מהמאגר, הסכמנו, קיבלנו מהמאגר והעובד ברח.

נועה שחק: כתבנו אליך והסברנו את המצב, ביקשת לשלוח טופס, שלחנו טופס.

נועה שחק: אנחנו נדרשים כרגע לשלם אגרה עבור היתר העסקתו, כל התשלומים שולמו בזמן.

נועה שחק: אנא, אנא אין זו אשמתנו שנקלענו למצב הנוכחי, אנו מבקשים עובד אחר מהמאגר.

נועה שחק: מהמאגר".

נועה שחק: לא קיבלנו תגובה, שלחנו לוועדת החריגים של משרד הפנים, שום תגובה ואז אנחנו מקבלים מכתב ממדינת ישראל.

נועה שחק: "הנדון: ברחן עובד תאילנדי, תשובה למכתבך שבנדון, על פי נוהלי משרד הפנים אין זיכוי אנשים" זהו, הלך לי, שלום ולהתראות.

נועה שחק: אין עובד, אין לי זיכוי.

נועה שחק: היה אצלי בחור ועכשיו יש לי נטשן.

נועה שחק: שלחנו ולא התביישנו, שלחתנו ליגאל דוחן מנהל יחידת מנע, עם העתקים, לכבוד השר מיכאל איתן, כבוד השופט מיכאל לינדנשטראוס, מר יעקב גנות, עזרא רבינס וחיים קדמי.

נועה שחק: דמעות דמעות.

נועה שחק: קיבלנו תשובה נוצצת, בבקשה "בתשובה למכתבך שבנדון, לאחר בדיקה נוספת של תיקיך...", תשובתך גברת קונפורטי בעינה עומדת.

נועה שחק: היום, מה התאריך היום?

נועה שחק: אנחנו בדצמבר, היא יצאה ב- 7 ליולי 2008, אין לי עובד ואין לי סיכוי לעובד.

נועה שחק: אני ממשיכה לשלם את הויזה, אני ממשיכה לשלם הכל.

נועה שחק: לי יש ברחן.

נועה שחק: לי אומרים לכי לחפש את החברים שלך.

נועה שחק: זו התשובה, לכי לחפש את החברים שלך.

נועה שחק: מה עשיתי רע?

נועה שחק: איפה הייתי לא בסדר?

צבי אלון: אני חושב שהדיון הזה מאוד חשוב, ואנחנו צריכים להיות אסירי תודה לך ששמת מעבר לנושאים הפורמליים והמקצועיים גם את נושא ביקורת המדינה.

צבי אלון: עד לפני כמה חודשים הייתי עובד מדינה.

צבי אלון: אני לא יורק לבאר ששתיתי ממנה.

צבי אלון: אני היום מייצג את מועצת הצמחים והחקלאים.

צבי אלון: אבל בואו באמת לרגע אחד, מיכל צוק, בואו נסתכל בעיניים מה קורה פה.

צבי אלון: מיכל צוק, אני לא מכיר אותך, סיפרו לי שבחים שהיית מסמיקה אילו שמעת מה מדברים במשרד החקלאות על הנציגה של משרד האוצר.

צבי אלון: אבל עדיין במבחן התוצאה, אתם רואים פה ואני יכול להוסיף דוגמאות, יש פה ליקוי מאורות.

צבי אלון: הבנתם מהתגובות שלי בקריאות הביניים, יש פה ליקוי מאורות.

צבי אלון: הסקטור הזה שמתפקד בטיפות מים כדי לקיים משפחה, הוא בנוי על חקלאות סופר אינטנסיבית של המוצרים הכי רגישים, אני לא צריך את הפועל מחר, אני צריך אותו היום.

צבי אלון: מחר התות שדה והפלפל והעגבניה אין להם את הערך של האיכויות שאנחנו מייצאים.

צבי אלון: מישהו צריך לעזוב את הספר ולעזוב את התיאוריות, ולעזוב את העקרונות, קודם כל לתת תשובה לאותם חקלאים.

צבי אלון: נשארו אלפים בודדים בחקלאות הישראלית, מחזיקים שטחים, מייצרים ייצוא, אנחנו כאן כולנו קורסים.

צבי אלון: אני לא מדבר על תפיסת המרחב ועל הבעיות הגיאופוליטיות שיש לנו בארץ.

צבי אלון: גם על זה מישהו צריך לשים לב.

צבי אלון: גם במרכז הארץ יש מי שמחכה שאברהם דניאל ואחרים יפסיקו לעבד את האדמה שלהם.

צבי אלון: גם באזור מרכז הארץ יש מי שמחכה, הנדל"ן, בכל מקום בעולם הסקטור הזה חשוב, גם על יד ציריך, וגם על יד פריז יודעים מה זה חקלאות.

צבי אלון: אני אומר לכם שההתנהלות הזאת במבחן התוצאה, שמעתם כאן דוגמאות שבא לבכות, לא רק בגלל ששניים שלושה מיליארד שקל הולכים לטמיון, אלא איך אנחנו מתייחסים למשפחות שעובדות את האדמה במדינה הזאת.

צבי אלון: אני אומר לך יוסי ישי, כשמיכל צוק מסבירה שב- 9 לחודש יהיה דיון, אני אומר לך יושב ראש הוועדה זה יהיה יום הדין.

צבי אלון: כי ב- 9 לחודש לא יקרה כלום.

צבי אלון: אנחנו לא נחתים את מה שאגף התקציבים, ומשרד החקלאות ומשרד הפנים החליטו בשביל תאילנד.

צבי אלון: פשוט לא יקרה כלום.

צבי אלון: ממה שאני למדתי, אחרי ה- 9, וגם בעצם מיכל צוק הסבירה את זה, שהפתרון יהיה "כשאנחנו נחתום על הסכם".

צבי אלון: אני אומר לך ולאנשי מבקר המדינה כשלא יהיה הסכם כל הקטסטרופות יצאו לנו, כל החסמים שאני לא יודע מי מפזר אותם.

צבי אלון: אבל ב- 10 לחודש לשיטתך אין הסכם, בכך אני בטוח, ואז 80%, 70% זה אלפי חקלאים עומדים עכשיו ולא יכולים לאסוף את מה שהם שתלו וזרעו, ובארבעה חודשים האלה מקיימים את משפחותיהם.

גלעד לבני: אני חבר מועצת הערבה התיכונה.

גלעד לבני: כמו שנאמר פה על ידי ראש המועצה אנחנו למעלה מעשור עוסקים בהשמת עובדים, אנחנו עושים את זה באופן שכל החברים שיושבים פה מכירים את העבודה שלנו ומשבחים אותה.

גלעד לבני: אנחנו באיזה מקום הסמן הימני בתחום המאוד שחור הזה.

גלעד לבני: נעשים ניסיונות כאלה ואחרים, אבל אנחנו חברה שידועה כבסדר, מנעו מאיתנו את היכולת להמשיך להביא עובדים.

גלעד לבני: לא נתנו לנו להמשיך להביא עובדים.

גלעד לבני: אנחנו יושבים כאן בוועדת ביקורת, ואני חושב שזה הדבר החשוב, אני מבקש, וכמו שראש המועצה אמר, אני מבקש שמישהו יקום ויעורר בדיקה אמיתית של התחום הזה.

גלעד לבני: אני קורא לבדוק את התחום הזה, ויעידו האנשים כאן ממול, בואו תבדקו ולא רק אותי.

גלעד לבני: אני מזמין את הבדיקה.

גלעד לבני: כשהמדינה רוצה לבצע בדיקה היא יודעת, כשמדברים על סמים אומרים "טוב יש סמים ונראה מה עושים" יש שחיתות אז נלחמים בשחיתות.

גלעד לבני: פה כולם יודעים אבל משום מה מתעלמים, מתעלמים.

גלעד לבני: וכמו שאמר עוזי, התאילנדים לא בסדר, הם לא בסדר.

גלעד לבני: אני דיברתי עם מיכל צוק לא פעם אחת, היא אומרת שיש בעיה עם האכיפה.

גלעד לבני: אני מסכים כי לא היא זו שצריכה לאכוף, משרד האוצר לא הוא זה שאוכף, משרד האוצר יגרום לזה שתהייה אכיפה, אני מקווה.

מיכל צוק: אנחנו מדברים על כך שיש הרבה תמריצים כלכליים, האכיפה לא יכולה להיות הפתרון הבלעדי.

מיכל צוק: אף פעם לא אמרתי - - -

גלעד לבני: החקלאית הצעירה דיברה על משהו שהיא חוותה.

גלעד לבני: קוראים לזה נהלים וזה הדבר האחרון שאני רוצה לדבר עליו.

גלעד לבני: אין נהלים, אני הייתי שמח שבפרוטוקול של הישיבה תבקש אתה לראות, תן להם שבוע, שיביאו לך את הנהלים הכתובים של משרד הפנים איך מביאים עובד לחקלאות.

גלעד לבני: מהם הנהלים?

גלעד לבני: 36 חודש, שיתנו לך ולא לי, ואחרי שייתנו לך נבדוק אם אני יכול לקבל את זה.

גלעד לבני: אני כאזרח מבקש שתהייה כאן שקיפות, אין שקיפות בנהלים האלה.

גלעד לבני: אותה גברת קונפורטי, את יוסי ישי אני רואה אבל אל גברת קונפורטי אני לא יכול להגיע.

גלעד לבני: אני צריך לקנות כרטיס טיסה לחוץ לארץ ובדרך חזרה אני יכול להיכנס אליה.

גלעד לבני: יאמר לזכותו של יוסי ישי שאני רואה שהוא מגיע.

גלעד לבני: לגברת קונפורטי שאיתה אני אמור לעבוד אין לי גישה אליה.

גלעד לבני: אני לא יכול לדפוק על הדלת או לקבוע דבר.

גלעד לבני: אין מצב כזה וזה אבסורד.

גלעד לבני: מדינה לא יכולה להרשות לעצמה לא לתת שירות שקוף לאזרחים שלה.

אילן אשל: אני המנהל הכללי של ארגון מגדלי פירות.

אילן אשל: כמובן שמצוקת הערבה חשובה לי מאוד, זה אזור חשוב וגדול, אבל המצוקה היא של כל מדינת ישראל.

אילן אשל: יש עוד אזורי ייצוא מלבד הערבה ואני רוצה גם לייצג אותם ושלא ישמע שזה רק הערבה.

אילן אשל: אנחנו איתם ואני חושב שהם הם התחילו בהפגנות והם אלה שהזיזו את הדברים, וכל הכבוד להם.

אילן אשל: מבחינתנו הרצוי היה שכל נושא התאילנדים או העובדים הזרים בחקלאות יהיה ביד אחת.

אילן אשל: שיהיו בו נהלים ברורים, וכפי שאמר החבר גלעד לבני, שנדע מי נגד מי, למי לפנות, ומי פותר בעיות.

אילן אשל: למשרד החקלאות ולנו יש בדרך כלל תיאום מלא בנושא קביעת הקריטריונים.

אילן אשל: זה דבר שהוא פתור, מתקיים מדי שנתיים דיון, מתקנים פה ומתקנים שם ואין בזה שינויים גדולים.

אילן אשל: אנחנו נאלצים לקבל את מה שיש.

אילן אשל: בזמנו הייתה החלטה שצריכים להיות בעצם 40,000 עובדים, אבל היות ולא נותנים להביא יותר 28,000 אז יש מקדם שחותך, כל הדברים האלה מקובלים.

אילן אשל: אבל לאחר מכן כשצריכים ללכת למשרדי הממשלה האחרים, משרד התעשייה, המסחר ותעסוקה ומשרד הפנים, החקלאי מסתבך ולא מוצא את ידיו ורגליו.

אילן אשל: כל כך הרבה חסמים נמצאים ואנחנו פשוט לא יודעים מה לעשות.

אילן אשל: זה הדבר הראשון שהמדינה צריכה לפתור.

אילן אשל: נוהל מסודר לכולם.

אילן אשל: כרגע הדרישה שלנו היא פשוטה מאוד.

אילן אשל: לקיים את ההסכם שנחתם.

אילן אשל: חברים הוא לא הסכם כל כך טוב מבחינת החקלאים.

אילן אשל: יש הרבה מאוד ענפים שאין להם את האפשרות להכניס מיכון.

אילן אשל: איפה שאפשר להכניס מיכון יכנס כך או אחרת מיכון.

אילן אשל: בחלק מהענפים כבר נכנס עוד לפני ההסכם, למשל לדוגמה מהענף שאני מאוד מתמצא בו, זיתים לשמן וגם שקדים, המיכון נכנס לפני ההחלטה הזאת, אנשים לא חיכו.

אילן אשל: אנחנו בשאיפה שאיפה שניתן להכניס מיכון צריך להכניס מיכון.

אילן אשל: זה לא יכנס במלואו, זה לא יהיה פתרון מלא.

אילן אשל: יישארו עובדים זרים בחקלאות.

אילן אשל: ישראלים לא מוכנים לבוא ויש לנו עם זה ניסיון ארוך טווח.

אילן אשל: היו המון ניסיונות כולל תמרוץ.

אילן אשל: בזמנו של רפאל (רפול) איתן, ויש על זה סיפורים מכאן ועד להודעה חדשה.

אילן אשל: זה לא הולך.

אילן אשל: מצד שני כל עובד תאילנדי מביא מסביבו מעבודות אחרות עובדים ישראלים.

אילן אשל: פעם נעשה על זה עבודה כלכלית והתברר שעל כל תאילנדי יש יותר מאחד וחצי עובדים ישראלים בפריפריה.

שי חרמש: זה אחד לשש וזה מחקר של בנק ישראל.

אילן אשל: אתה זוכר יותר טוב ממני.

אילן אשל: ההרגשה שלי שפה חלק מהדוברים ממשרדי הממשלה מחפשים תירוצים למה לא לקיים את ההסכם.

אילן אשל: אני חושב שההחלטה שצריכה לצאת מהוועדה הזאת, קודם כל פתיחת שמיים והבאת המספר למספר ההתחלתי של 2010 שהוא 26,000 עובדים זרים.

אילן אשל: זה קודם כל.

אילן אשל: אחר כך מדברים הלאה.

אילן אשל: אני אתן דוגמה אחת למה אני אומר תירוצים.

אילן אשל: הנושא הזה של עובדי הייצוא, הרי עובדי הייצוא נספרים בתוך הקיימים, אל תספור לנו אותם פעמים מאיר שפיגלר, אל תספור אותם פעמיים.

אילן אשל: אתה אומר "ישתמשו בעובדי הייצוא" אבל בתוך ה- 22,000 בערך, שקיימים היום במדינת ישראל, חיים חדד אומר פחות, אני אומר שנגיד שזה 22,000 הם בפנים.

אילן אשל: אל תספור לנו אותם כאילו אנחנו מקבלים אותם פעם נוספת.

אילן אשל: זה בלוף אחד גדול.

מאיר יפרח: אני מזכיר ארגון מגדלי הירקות, אני מצטרף כמובן לכל מה שאמרו חבריי.

מאיר יפרח: אני מבקש שוועדת ביקורת המדינה תראה בחומרה את כל ההתנהלות, ולא רק החקלאים צריכים לשלם על זה מחיר.

מאיר יפרח: החקלאים נרדפים, ואני אתן דוגמה.

מאיר יפרח: ההשקעות שמשקיעים עבור, כביכול, זכויות התאילנדים, שכחו שהחקלאים הם אזרחי מדינת ישראל.

מאיר יפרח: בשעה 04:00 בבוקר מגיעים 15 ניידות לקחת 30 עובדים מחקלאי בן 62 אחרי ניתוח מעקפים.

מאיר יפרח: העונש שלו מפני שתאילנדי התלונן, התלונן שאולי לא נתנו לו חופש, התלונן שאולי החזיק את הדרכונים.

מאיר יפרח: איפה זכויות החקלאים?

מאיר יפרח: אנחנו נמצאים בסכנת קריסת המשקים, משקיעים המון משאבים, כספים כדי לפרנס את עצמנו.

מאיר יפרח: אני לא אדבר על ציונות כי כנראה את המדינה ציונות לא מעניינת.

מאיר יפרח: לא מעניינת אותה הציונות.

מאיר יפרח: עד מתי תמשך הסאגה הזאת?

מאיר יפרח: אנחנו שנה וחצי מתעסקים, תבדוק כמה כוחות מושקעים בזה.

מאיר יפרח: במקום להתעסק בצד המקצועי, בשיווק, ברווחת החקלאי, בקידום המקצועי, מחקר כדי שהמדינה הזאת תתפתח.

מאיר יפרח: לאן אנחנו מתדרדרים.

מאיר יפרח: אני חושב שזו בושה ואני מצטרף לאמירה הזאת.

מאיר יפרח: הבירוקרטיה הזאת צריכה להתחסל ומיד.

איתן אשורי: אני רוצה שתי מילים.

איתן אשורי: אני חקלאי בעצמי ויש לי 50 דונם חממות, אני יצואן, אתמול בלילה הוצאתי מכולה, בעצמי מיינתי יחד עם הנכדים שלי בן העשר והאחד עשרה שנשארו על 23:00 בלילה כדי לעזור לי למיין.

איתן אשורי: אני המשכתי למיין.

איתן אשורי: אין לי עובדים וזה בושה וחרפה.

איתן אשורי: התאילנדים לא עובדים בחינם.

איתן אשורי: תמיד אומרים שיש 700 אלף עובדים זרים , זה לא נכון ותפריד, יש 25,000 או 27,000 עובדים זרים שהם תאילנדים לחקלאות, השאר לא מעניינים אותי ושהמדינה לא תכניס אותם.

איתן אשורי: מצד אחד המדינה מכניסה אותם וסופרים אותם כאילו לחקלאות.

איתן אשורי: צריך להפריד אותם.

ירון סולומון: אני מבקש לומר כאן שמבחינת הנושא של התאילנדים זה לא דומה לשום עובד זר אחר כמו שכרגע נאמר.

ירון סולומון: שנית, אין מגזר שהוא כל כך מסודר ומאורגן, ומטפל בתאילנדים שלו כמו שצריך, עם דיור, מגורים, דאגה וכל הדברים, כמו החקלאים.

ירון סולומון: לכו וראו מה שקורה בדרום תל אביב או במקומות אחרים ששם הם גרים בפחי אשפה.

ירון סולומון: בואו ראו איך החקלאים מטפלים בתאילנדים שלהם.

יואל חסון: מאיר שפיגלר רצית לומר משפט לפני שאני מסכם?

מאיר שפיגלר: קודם כל מה שאמרת זה נכון.

מאיר שפיגלר: אני לא התכוונתי לקחת פעמיים את העובדים של עידוד הייצוא.

מאיר שפיגלר: אני אמרתי את זה ואני ציינתי בסך הכל שיש 1,500 עובדים ועוד 1,000 עובדי עידוד הייצוא וצריך לבצע את ההשמה שלהם.

מאיר שפיגלר: דבר שני, אנחנו יודעים ומודעים לבירוקרטיה, יש גם הנחיה מפורשת של מי שעומד בראש המחלקה במשרד הפנים לבצע רביזיה.

יואל חסון: מי ממונה כרגע?

מאיר שפיגלר: יש שדרה של ניהול ומעליה מנהל מקומי ומעליו מטבע הדברים ראש רשות ההגירה.

מאיר שפיגלר: יש בירוקרטיה ואנחנו יודעים.

מאיר שפיגלר: חלק מהדברים שנאמרו כאן הם נכונים ומוצדקים במלוא מובן המילה.

מאיר שפיגלר: לגבי החקלאים אנחנו עושים, ונעשה כל מה שניתן, ראשית כדי לקצר את טווח הזמן, ליעל את המערכת ולהפחית ככל שאפשר את הבירוקרטיה.

יואל חסון: היעד הזה של 26,000 על פי ההסכם, מתי אתם - - - -

מאיר שפיגלר: נעשה הכל שזה יהיה עד סוף 2009 במגבלות החלטת הממשלה כמובן.

מאיר שפיגלר: אני לא יכול ללכת נגד החלטות הממשלה.

יואל חסון: החלטות הממשלה במידת הצורך, נמצא כאן המנהל הכללי של משרד החקלאות.

יואל חסון: ההצעה מונחת.

יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני היושב ראש, ראשית אני רוצה לברך אותך על קיום הדיון, ועל כך שאתה משתמש בוועדה הזאת ובכלי הביקורת שעומדים לרשותה כדי להיכנס לנבכי הנושא שהוא באמת מדהים.

יוחנן פלסנר: מבחינתי מדהים.

יוחנן פלסנר: אני אקח צעד אחורה מבחינת ראיית מקרו, עם בירוקרטיה כזאת מדינת ישראל בחיים לא הייתה מצליחה להקים ענף כל כך משגשג.

יוחנן פלסנר: אם ניקח את הדוגמה של החקלאות בערבה כדוגמה כללית של החקלאות הישראלית, לא היה סיכוי שעם בירוקרטיה כזאת היינו מקימים ענף שהוא מייצא, שהוא מספק תעסוקה, שהוא מיישב את הפריפריה, שהוא מסייע לנו להתמודד עם האתגרים הלאומיים.

יוחנן פלסנר: אנחנו עכשיו מתמודדים עם הצורך להציל את העונה הזאת, ובהרבה מאוד מובנים לאפשר את המשך קיומו של הענף הזה.

יוחנן פלסנר: המענים שאנחנו מקבלים, תסלחו לי ואני רוצה לשמור על הכבוד של כולם, זה מלשון הפקידולוגיה, היה דיון, ותהייה פגישה.

יוחנן פלסנר: היינו לפני חודש ואנחנו רואים שהמצב אותו דבר.

יוחנן פלסנר: אנחנו מפנים לשר ואנחנו רואים שהמצב בשטח אותו דבר.

יוחנן פלסנר: אנחנו שואלים מה הולך להיות ומקבלים תשובה שיהיה דיון ב- 9 לדצמבר.

יוחנן פלסנר: גברתי הרי אנחנו יודעים מה התוצאה של דיון בבירוקרטיה.

יוחנן פלסנר: זה עוד דיון, ישתו קפה, ילבנו כמה סוגיות ויקבעו שאכן לא פתרו את כל הבעיות ויהיה עוד דיון, ואחר כך עוד דיון.

יוחנן פלסנר: במקום לפתור את הבעיות והציל את הענף ולגלות מנהיגות, עכשיו אדוני היושב ראש, אני לא יודע אם אפשר לצפות ממי שיושב כאן לגלות מנהיגות, כל אחד שומר על החלק שלו בבירוקרטיה.

יוחנן פלסנר: זאת מדברת עם המנטרות של השחיתויות בתאילנד, והמיכון.

יוחנן פלסנר: איך המיכון רלוונטי לסחורה שעכשיו הולכת ונרקבת?

יוחנן פלסנר: את מדברת כאילו קראת עכשיו איזה ספר, זה לא רלוונטי.

יוחנן פלסנר: יש כאן בעיות שמנסים להלביש אותן על הענף, יש כאן שפה בירוקרטית.

יוחנן פלסנר: מבקשים שתסיימו את כל ההליך של איזון התיקים, אתה אדוני מאיר שפיגלר דיברת על כך שאנחנו רוצים לנייד את הקיימים ורק אז אחר כך נפתח.

יוחנן פלסנר: איך יכול להיות שלא מקבלים נתון בסיסי של כמה יש היום במדינת ישראל?

יוחנן פלסנר: אם אין את הנתון המדויק אז על מה הערכה?

יוחנן פלסנר: יש יכולת, ועם כל הכלים הקיימים שיש בידי הבירוקרטיה היום, יש יכולת לקיים הערכה.

יוחנן פלסנר: באים עם הצהרות גדולות אבל לא נותנים הערכה, כמה חסר יש לנו ביחס ל- 26,000?

יוחנן פלסנר: אין את ההערכה הזאת ואתה בא עם מדיניות ותכנית עבודה שלא נותנת את המענה.

יוחנן פלסנר: אתה אומר בסדר, יבאו מכאן, נעשה הסבה שלכאורה הם 2,500 ולכאורה עוד 1,000.

יוחנן פלסנר: אבל מכל הנתונים שאנחנו מקבלים יש חוסר של כמה אלפים, וגם להשמות האלה אין שום משמעות.

יוחנן פלסנר: אם אתה רוצה להתעסק ולהיות מוכן לעתירה לבית הדין הגבוה לצדק, אולי תוכל להגן על עצמך בדרך זו או אחרת.

יוחנן פלסנר: אבל שמעת את הנתונים בשטח.

יוחנן פלסנר: אנחנו הרי יודעים כמה קשה למצוא אנשים טובים לכל אחד בתחום שהוא עובד.

יוחנן פלסנר: נותנים לך איזו השמה שבמקרה, ואלה שמניידים אותם ממקום למקום הם כנראה לא השופרא דשופרא של הענף.

יוחנן פלסנר: מבחינה בירוקרטית זה בסדר אבל בסופו של עניין, אתה רוצה לפתור את הבעיה אבל אתה לא פותר אותה.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש אני לא השתכנעתי ממה ששמעתי כאן, אני אסכם ואומר שלא השתכנעתי ממה ששמעתי כאן שתוך חודש יהיו 26,000.

יוחנן פלסנר: אין סיכוי.

יוחנן פלסנר: אנחנו לא במתווה הזה, אנחנו לא בכיוון הזה.

יוחנן פלסנר: ראשית אתה צריך לשנות, אם זה בסמכותך ואם זה לא בסמכותך תאמר לנו, אבל צריך להפסיק עם המדיניות שקודם נעשה את כל ההשמות ואחר כך נפתח.

יוחנן פלסנר: קודם נפתח, קודם נאפשר לאנשים להגיע, קודם נציל את הענף.

יוחנן פלסנר: אם זה לא בסמכותך ואם אתה חושב שלא זה הכיוון, אני חושב אדוני היושב ראש, הכתובת לא צריכה להיות האנשים שנמצאים כאן שהם בתוך הסבך הבירוקרטי משחקים.

יוחנן פלסנר: הכתובת היא ההנהגה, יש שרים במדינת ישראל, יש שר חקלאות, יש שר אוצר שאמור לטפל בעניינים האלה, יש את ראש הממשלה.

יוחנן פלסנר: אנחנו צריכים להשתמש בכלים של הוועדה כדי לשים את זה על סדר היום.

יוחנן פלסנר: לדרוש מהם מענים ולהפסיק את זה שבעוד חודש נשמע את אותם הסברים הבירוקרטים האלה.

יואל חסון: תודה רבה, אני מודה לך ואני מבקש מחבר הכנסת שי חרמש.

יואל חסון: בבקשה.

שי חרמש: בדיון כזה קשה להגיד שיש רגע של נחת, אבל לי אישית יש רגע אחד של נחת, שהפעם אני יושב בדיון ואני לא צריך לדבר על הדברים ויש אחרים שמדברים.

שי חרמש: זה חלק מהמהלך של האיש שפרץ בכביש הערבה בהפגנה שהייתי אצלכם בפעם הראשונה, זה מתחיל לחדור לכאן לבניין דרך הקירות העבים, להתחיל להבין שסוף זה סוף, שיש גבול לכל דבר, יש גבול עד כמה אפשר ללחוץ ולחכות שהלימון הזה יוצא עוד מיץ.

שי חרמש: אני חזרתי אתמול מביקור באתר אחר של גידולי סלרי בנגב המערבי, אתה רואה ספק שמייצא לרוסיה בסכום של 6 במיליון דולר, את זה אני אומר למשרד האוצר, חברת ייצוא של 6 מיליון דולר של סלרי וצנוניות, שני דברים קטנים בסכום של 6 מיליון דולר.

שי חרמש: אני לא מדבר על דברים גדולים אני מדבר על 6 מיליון דולר של חברה אחת וייצרן אחד בנגב המערבי.

שי חרמש: בשדות הסלרי שלו עובד מיטב המיכון.

שי חרמש: אין יותר מזה.

שי חרמש: יוצא סלרי מהאדמה ותוך שתי דקות שטוף וארוז בקרטון, והמלגזה לוקחת למכולה מקוררת ותוך שש שעות זה יוצא לסנט פטרסבורג ושעתיים אחרי זה היא שם.

שי חרמש: אין מה לעשות לצד הפרט הזה שנוסע הולכים שישה חבר'ה, שבמהלך שמונה שעות עבודה מתכופפים אלפיים פעם.

שי חרמש: בסך הכל אלפיים פעם.

שי חרמש: זה מה שהם צריכים לעשות.

שי חרמש: אני אומר את זה בהתפעלות, כי נער הייתי וגם זקנתי, וכבר ראיתי חקלאות יוסי ישי ואת הפלא כמו אצל מאיר עוד לא ראיתי.

שי חרמש: שישה חבר'ה כאלה מלוכסנים מהמזרח שבסך הכל אחד מהם התכופף אלפיים פעם ביום, מניעים מערכת של 6 מיליון דולר.

שי חרמש: אם לאחד נתפס הגב העסק נעצר.

שי חרמש: כעת אני שואל האם ב-50 מיליון שקל לפיתוח אמצעי מיכון חוסך כוח אדם אפשר להחליף את האלפיים פעם של העובד?

שי חרמש: התשובה היא לא.

שי חרמש: הוא מתכופף ונותן שלושה חיתוכים ומעמיס את הסלרי לתוך התא.

שי חרמש: הסיפורים שעלו כאן הם סיפורים טרגיים.

שי חרמש: מדינה שמייצאת בסכום של מיליארד דולר ייצוא ישיר ומיליארד דולר ייצוא עקיף, סה"כ שני מיליארד דולר.

שי חרמש: זה לא ערך מוסף של יהלומים, גם ביהלומים מייצאים במיליארדים, אבל שם את מה שקונים מחזירים בחזרה.

שי חרמש: פה הערך המוסף נשאר בבית.

שי חרמש: עם כל הסיפור הזה ואני לא מדבר לא על ציונות ולא על ערבה, אני מדבר כרגע על כלכלת ישראל ועל שני מיליארד דולר ייצוא שתלוי בשישה חבר'ה שאם הם מתכופפים אלפיים פעם או לא מתכופפים אלפיים פעם.

שי חרמש: פרקטית למה שקורה כאן, יש תאריך יעד אחד, כי את כל השאר כבר החמצנו, זה לא משנה אם זה ה- 10 בדצמבר או 30 בנובמבר, יש תאריך יעד אחד.

שי חרמש: על פי המתווה שחתמנו ב- 12 במאי, ב- 1 בינואר 2010 צריכים להיות 26,000 איש.

שי חרמש: בואו לא נתחשבן על העבר ולא נאמר שהממשלה כן מילאה או לא מילאה.

שי חרמש: בפועל מי שצריך להיות פה לא מגיע.

שי חרמש: יש תאריך יעד שנמצא 32 יום מהיום, והוא לא פשוט.

שי חרמש: ב- 32 הימים האלה צריך לראות גם איך מבריקים, גם איך מגיעים לזה, וגם איך חותמים, כי החקלאים בקטע הזה הם בני ערובה.

יוחנן פלסנר: ממה ששמעת כאן אתה חושב שזה קורה?

שי חרמש: לכן אני יכול לספר יום ולילה את סיפורי העבר, וסיפרתי רק סיפור אחד מאתמול להמחשה איך העסק הזה עובד.

שי חרמש: אבל אם ב- 1 לינואר 2010 לא יהיו פה 26,000 עובדים, זו הפרה שנייה של הסכם שחקלאי ישראל עם משרד החקלאות שחתמו עם ממשלת ישראל.

שי חרמש: יוסי ישי, אני אומר שאם אתם לא מצליחים לגמור הבנה, אגב דיברנו על זה ואמרת שאחד התנאים הוא שב- 1 - - -

יוסי ישי: זה מאוד ברור, על שולחן הממשלה מונחת הצעת החלטה של שר החקלאות שאומרת שאם אין הבנה יש פתיחת שמיים סופית.

יוסי ישי: גמרנו.

שי חרמש: אתם יודעים מה הבעיה, יש כאן טובים ורעים, טוב אחד יושב פה ואני מוכן להגן עליו מהאופוזיציה וזה משרד החקלאות.

שי חרמש: לנו אין בעיה עם משרד החקלאות, זה שמשרד החקלאות מודיע לממשלה שאם הם לא יחתמו, אז מה?

שי חרמש: אז שורפים את המועדון?

שי חרמש: אני רוצה שיקום פה משרד הפנים, שיקום פה משרד האוצר, ויקום פה משרד המשפטים עם כל ההחלטות של בית הדין הגבוה לצדק, או לא בית דין הגבוה לצדק ויגידו שהם מישרים קו עם יוזמת שר החקלאות.

שי חרמש: אני עומד מאחורי שר החקלאות.

שי חרמש: מקום מושבי באופוזיציה ואין לי בעיה.

שי חרמש: אני אאפשר לשותפים האחרים בממשלה שמחויבים לבצע את זה.

בעז ענר: אני אפתח תחילה בהיבטי המקרו ואמשיך להיבטי המיקרו שהועלו פה.

בעז ענר: הבעיה של עובדים זרים מלווה את מדינת ישראל מאז שנות ה- 90, היא עברה וריאציות מוריאציות שונות, עובדים פלסטינאים, עובדים זרים, בתחום הסיעוד, בתחום הבנייה, בתחום החקלאות.

בעז ענר: אני אתחיל מהיבט המקרו, היו פה בעיות ואנחנו מתקדמים והכיוון הכללי הוא נכון, אבל עדיין קיימות בעיות מהותיות במישור הזה.

בעז ענר: ראשית חייבים להגן על מערכת העבודה בישראל, צריך להגדיל את היצע העבודה לעוד עובדים בישראל.

בעז ענר: שנית יש את ההיבט האנושי, כשמייבאים עובד זר צריך לשלם לו את מיטב התנאים והזכויות, והתקדמו במישור הזה.

בעז ענר: היו שנים גרועות בהרבה אבל התקדמו יפה במישור הזה.

בעז ענר: יש כאן היבט בינלאומי שלמעשה סחר בבני אדם עם עמלות שנעות 7,000 עד 20,000 דולר, שגורמים זרים אבל גם גורמים ישראלים נהנים מהם, ואת זה צריך לפצח.

בעז ענר: יש אינדיקציות שזה גם בחקלאות.

בעז ענר: נוצר גם מצב לא טוב, היו תקופות יותר קריטיות ואולי בענף הבנייה, שמרווחים מזה שמביאים את העובד ובנמל התעופה אומרים לו לך תעשה מה שאתה רוצה, ועכשיו הוא רוצה להביא את העובד הבא, הוא ברח, הוא איננו, הוא רוצה להביא עובד חדש כי הוא מרוויח מעצם הבאתו ולא מהעבודה שלו.

בעז ענר: אותו עובד ששילם 7,000 דולר מגיע ומגרשים אותו כי אין בשבילו עבודה.

בעז ענר: גם כאן חלה התקדמות, אבל הסוגיה היא סוגיה.

קריאה: אבל לא החקלאי גורם לזה.

בעז ענר: המערכת במדינת ישראל צריכה לפתור את הבעיות האלה.

בעז ענר: לשם הפרופורציה, חל גידול במספר העובדים הזרים בחקלאות מ- 18,000 בשנת 1997, אתם מזכירים לי מספרים יותר גדולים.

בעז ענר: בענף הבנייה חלה ירידה משמעותית בהיקף העובדים הזרים.

בעז ענר: מנגד כשאתה נוגע בבעיות המיקרו, עם אותם חקלאים שנמצאים כאן ועם הבעיות שהם מציגים, ברור שברמת האופרציה מדינת ישראל אולי לא תגיע בטווח הארוך למקום היא רוצה, שימו לב מה הם טוענים "אז תפתחו את השמיים", אם יפתחו את השמיים כל השאיפה שלכם להגיע לאיזון השוק לא תתקיים, כך זה מתבצע במשך 15, 20 שנה.

בעז ענר: נוצר לחץ אז עושים את הפתרון המידי ובטווח הארוך זה שוב חוזר על עצמו.

בעז ענר: ההכרעה במידה רבה היא בידי המינהל הישראלי, משרד הפנים, משרד האוצר ומשרד החקלאות, כי אחרת הלחץ שלהם יכריע את המערכת ולא יהיה תיקון לטווח הארוך.

בעז ענר: מבין השורות עולים פה היבטים בירוקרטים משמעותיים.

בעז ענר: יש כאן פיצול בין המשרדים, אני רוצה לומר לכם שבהרבה מדינות מקובל, רשות ההגירה זו כבר התקדמות, אבל בהרבה מדינות מקובלת התפיסה שאומרת אני החקלאי אל תשלח אותי לשם, אל תשלח אותי לפה, אל תשלח אותי להביא נוהל כזה, אל תשלח אותי להתכתב עם זה ועם אחר, אני רוצה כתובת אחת, אני מציג את הבעיות, אני רוצה פתרון ואני לא רוצה לרוץ בין המשרדים.

בעז ענר: קיימת כאן גם בעיה נוספת שנוצרה, וגם עליה צריך לתת את הדעת וצריך להביא אותה בחשבון, יש לנו תלות בתאילנד, זו תלות לא טובה.

בעז ענר: צריך לפצח את הסוגיה הזאת כי אנחנו לא צריכים להיות תלויים בתאילנד.

בעז ענר: יש מספר מדינות שיכולות לתת לנו מענה ואז העניין יהיה נכון יותר.

בעז ענר: זה כסף זר לאותן מדינות וזה אינטרס שלהן.

בעז ענר: מהצד האחר יש כאן תהליכים, סוף 2009 תחילת 2010 שאמורות להסתיים, אני חושב שאנחנו נהייה באיזו המתנה, אבל אם באמת הבעיות לא תתקדמנה בקצב מהיר, או שהוועדה לביקורת המדינה תבקש מאיתנו או שאנחנו מיוזמתנו ניכנס לעובי הקורה, אלו תהליכים ובדיקה של חודשים לא קטנים.

בעז ענר: הבעיה הקריטית שעכשיו זה סוף 2009 תחילת 2010.

יואל חסון: אנחנו נקיים התייעצות לגבי הדרך שנפעל.

יואל חסון: חברים אני מבקש להגיע לסיכום.

יואל חסון: ראשית אני מודה לכולם על ההשתתפות.

יואל חסון: ראיתי בדיון הזה דיון חשוב מתוך המקום של בקרה ומעקב אחרי התנהלות המדינה בכל הקשור בקיום ההסכם, זו המהות.

יואל חסון: אני בא וקובע באופן ברור, וועדת ביקורת המדינה קובעת בצורה ברורה שמדינת ישראל צריכה למלא את ההסכם במלואו.

יואל חסון: היא חתמה עליו והיא צריכה למלא אותו במלואו.

יואל חסון: אם הדבר הזה היה הפוך מדינת ישראל הייתה יודעת לנקוט בכל הדרכים מול הצד המפר שמולו היא חתמה.

יואל חסון: לכן מדינת ישראל חייבת לבצע את ההסכם כפי שהיא חתמה.

יואל חסון: יחד עם זאת, אני בא ואומר בצורה ברורה שאם מדינת ישראל, מאיזו סיבה, כי שמעתי את מר מאיר שפיגלר שאומר "בכפוף להחלטות הממשלה", כולנו עובדים בכפוף להחלטות הממשלה ובוודאי אתם, אם והיה ואתם רואים שקיום ההסכם לא יכול להתבצע על פי החלטות הממשלה תפעלו לשינוי החלטות הממשלה.

יואל חסון: ולכן מעבר לצד שדווח כאן על ידי המנהל הכללי של משרד החקלאות שיביא לדיון הצעת החלטה.

קריאה: שר החקלאות הניח הצעה על שולחן הממשלה.

יואל חסון: הניח והוא יביא את זה לדיון ביום ראשון.

יואל חסון: כרגע כל עוד הממשלה לא קבע אחרת אתם מחויבים לעמוד בהסכם, לעמוד ביעד שאתם הצבתם של 26,000 עובדים בשנת 2010.

יואל חסון: אני באמת מתקשה לראות איך אתם עומדים ביעד הזה.

יואל חסון: לכן מבחינת הוועדה היה והיעד הזה לא יושג, אתם מבחינת

יואל חסון: כם לא קיימתם את ההסכם ולא אפשרתם לפעילות הנדרשת של המשק החקלאי במדינת ישראל לעמוד ולבצע את מה שהם צריכים לבצע.

יואל חסון: אגב, בצורה עקיפה ואולי גם ישירה, גרמתם נזק לכלכלת ישראל, לא רק לכלכלת החקלאים אלא לכלכלת ישראל עם כל המשמעויות שבדבר.

יואל חסון: בנוסף אני מבקש שתוך שבועיים יועברו לוועדת ביקורת המדינה הנהלים שמדינת ישראל קבעה ושעל פיהם הם קולטים ומפזרים לאחר מכן את העובדים הזרים בתחום החקלאות.

יואל חסון: היה ואין נהלים, אז תוך שבועיים תודיעו לוועדה שאין נהלים, ואם תודיעו לי שאכן אין נהלים אני מבקש שתתבצע עבודת מטה במשרדי הממשלה הרלוונטיים ותוך שלושה חודשים תיצרו נהלים ברורים לגבי קליטה ופיזור עובדים זרים במדינת ישראל בתחום החקלאות.

יואל חסון: אני מדגיש בתחום החקלאות.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, אני מבקש שתדרוש מענה לגבי מספר העובדים הזרים שנמצאים היום במדינת ישראל בענף החקלאות.

יוחנן פלסנר: לא יכול להיות שאין נתונים בעניין.

יואל חסון: אני מקבל את הערתו של חבר הכנסת יוחנן פלסנר.

יואל חסון: אני מבקש שגם יועברו לוועדה תוך שבועיים הנתונים, שאתם יודעים עליהם ושאתם יכולים לדווח לוועדה לביקורת המדינה, על מספר העובדים הזרים בתחום החקלאות שנמצאים היום במדינת ישראל.

יוחנן פלסנר: וגם איזו הערכה מספרית שמבצעים היום וממשים מדיניות.

יואל חסון: הם דיברו על 26,000 וזה היה.

יוחנן פלסנר: אבל כמה יש בפועל.

יוחנן פלסנר: הם טוענים שהם מתקשים.

יואל חסון: את הנתון של מספר העובדים הזרים יצטרך להעביר אלינו משרד הפנים.

יואל חסון: בנוסף אני מבקש לבקר באופן אישי, אני גם אבקש שיהיה נוכח שם גם יגאל דוחן וכל מי שממונה עליו, אני מבקש לבקר בנקודה בא יושבת הגברת קונפורטי בנמל התעופה.

יואל חסון: הנהלת הוועדה תתאם מול הגורמים הרלוונטיים במשרד הפנים ביקור שני בנקודה הרלוונטית בנמל התעופה עם הגברת קונפורטי, אני אבקש שיגאל דוחן יהיה שם גם, אני גם מבקש שממונה מעליו יהיה גם בביקור הזה.

יואל חסון: אני מבקש לבוא ולראות איך הדברים מתנהלים שם.

יואל חסון: בנוסף הוועדה רשמה בפניה את לוחות הזמנים שהוצגו על ידי מאיר שפיגלר, מבחינתי הוא הדובר הראשי וגם על מיכל צוק, בעניין סיום כל הליך איזון התיקים עד ה- 10 לדצמבר.

יואל חסון: בנוסף אני מבקש להמשיך את כל התהליכים בלוחות הזמנים כדי להגיע למצב של 26,000 עובדים זרים.

יואל חסון: יכולתי בקלות לסיים את הדיון הזה על פי סעיף 21, לקיים פה את הצבעה ומורים על חקירת המבקר.

יואל חסון: אני לא חושב שבשלב הזה זה היה תורם לדבר.

יואל חסון: זה הכלי שיש בידי ואני אגיד לכם מיד באיזה שלב אני מתכוון להשתמש בו, ואני מקווה שלא נשתמש בו.

יואל חסון: אני מציע לקיים תהליך בשבוע הקרוב שיתבצע כמו שהיה סביב ההסכם, גם עכשיו בשולחן עגול, של נציגות החקלאים עם נציגות המשרדים הרלוונטיים, לבוא בלי האמוציות הקיימות עכשיו, אלא בשולחן עבודה אמיתי - - -

קריאה: זה מתקיים היום אחר הצהריים.

יואל חסון: בהנהגתכם יחד עם כל הגורמים הרלוונטיים?

יואל חסון: אתם מודעים לפגישה הזאת?

יואל חסון: אז היום מתקיים הדיון עם משרד החקלאות ומשרד הפנים והחקלאים.

יואל חסון: במהלך השבוע, היה והיום לא יספיק, אני אבקש שיהיה דיון נוסף.

יואל חסון: אני מבקש שתוצאות הדיון הזה והפרוטוקול שלו יובאו לידיעת הוועדה לביקורת המדינה.

יואל חסון: בנוסף אני מודיע שהוועדה לביקורת המדינה תקיים דיון בתחילת חודש ינואר, זה יהיה דיון מעקב כדי לבחון מה אירע ב- 32 יום האלה.

יואל חסון: לנו יש יעד ואנחנו אמורים לעמוד בו.

יואל חסון: בשבוע הראשון של חודש ינואר אנחנו נקיים דיון בהשתתפות כל הנוכחים שהגיעו לכאן ונעקוב איך הדברים התנהלו.

יואל חסון: אני רוצה לומר שני דברים, האחד שעם כל האמוציות אני רוצה שתדעו, אני לא אוהב את ההכללות על פקידי המדינה, יש כאלה טובים יותר וכאלה שטובים פחות, כך גם לגבי החקלאים וכך גם לגבי חברי הכנסת.

יואל חסון: בסך הכל עובדי המדינה והפקידים, בכלליות, מבצעים את החלטות הממשלה ורוצים לבצע את החלטות החוק כפי שהן.

יואל חסון: אבל יחד עם זאת אני מבקש לקיים קשר בין המחויבות לקיום החלטות הממשלה וקיום החוק לבין המציאות בשטח.

יואל חסון: אני אומר את זה בעיקר לך המנהל הכללי של משרד החקלאות, היה ואתה, כי אתה בסוף נושא באחריות על עתיד החקלאות במדינת ישראל, כשאתה רואה את ההתנקשות בין המציאות לבין הבירוקרטיה, אתם אלה שצריכים להרים את הדגל ולהגיד חבר'ה אנחנו אולי עושים נכון אבל לא צודק ובשטח זה לא עובד, אולי עשיתם מאוחר מדי.

יואל חסון: אני מבקש את האחריות שלכם בעניין הזה.

יוסי ישי: אדוני היושב ראש למשרד החקלאות אין שום סמכות בעניין.

יואל חסון: אז תפעל לתקן את זה.

יואל חסון: תתקן את זה, אם אתה חושב שזה לא נכון תפעל לתקן את זה.

יואל חסון: אני רוצה לומר לך אדוני המנהל הכללי, שאם אני הייתי שר החקלאות והייתי רואה את המצב כפי שהוא, אני לא יודע איך הייתי יכול לישון בלילה.

יוסי ישי: לכן אני פועל מכוח האחריות ולא מכוח הסמכות.

יואל חסון: אם משרד החקלאות חושב שהסמכות לא נתונה בידו ושאתם חושבים שאתם צריכים יותר סמכות בידיכם תפעולו לכך.

יואל חסון: ככל שאני יודע שר החקלאות הנוכחי הוא בעל השפעה רבה מאוד מאוד, מאוד על ראש ממשלת ישראל הנוכחי.

יואל חסון: הוא בין אלה שמחזיקים את המפתח לקואליציה הזאת.

יואל חסון: אני מציע לך, שר החקלאות הוא אדם חכם, הוא איש רציני, אני מציע להעביר אליו את זה ואם שר החקלאות ירצה ראש הממשלה מעביר אליו איזו סמכות שהוא מבקש.

יואל חסון: הפרוטוקול רשם את מה שאמרתי, ואתם מכירים את האמת הזאת.

יואל חסון: אם שר החקלאות ידרוש סמכות הוא גם יקבל אותה.

יואל חסון: בשבוע הראשון של חודש ינואר נערוך דיון מעקב.

יואל חסון: אני קורא לכולם במסגרת השולחן העגול להגיע למצב שהמערכת תנוע קדימה, גם תייצר חקלאות פורחת ותרומה אדירה לכלכלת ישראל, וגם מצד שני תייצר עבודה נכונה מול הפעילות עם העובדים הזרים.

יואל חסון: אני מודה לכולם.

יואל חסון: תודה רבה.