ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 5, 2009-11-23 10:30

אורית זוארץ: ביקשתי שנקיים דיון פנימי נוסף עם נציגי המשרדים כדי לעשות איזושהי הבהרה או איזושהי הצגה יותר ממוקדת של כל משרד ומשרד בעיקר לאור כל השינויים שהתחוללו בשנה האחרונה והעברת הסמכויות ממשרד למשרד.

אורית זוארץ: הכוונה היא לעשות איזשהו יישור קו ומיפוי ולראות איך מכאן ממשיכים לפעול הלאה ואיך אנחנו ממשיכים לקדם את המאבק בסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט.

אורית זוארץ: אני אשמח אם נעשה איזושהי סקירה.

אורית זוארץ: כל נציג משרד יסקור בצורה קצת יותר מעמיקה בנוגע לסמכויות, תחומי פעילות ושינויים שהיו בתוך אותו משרד כדי שתהיה לנו תמונה קצת יותר רחבה.

אורית זוארץ: נתחיל עם נציגי משרד הפנים.

מיכל יוספוף: מיכל יוספוף, ממונה ביקורת גבולות.

מיכל יוספוף: מה שקרה בשנתיים האחרונות בעקבות החלטת ממשלה שהיתה קמה רשות שנקראת רשות אוכלוסין, הגירה ומעברי גבול.

מיכל יוספוף: למעשה רצו שיהיה איזה גוף אחד שיטפל בכל הנושא של זרים במדינה מרגע קבלת ההיתר ועד היציאה של הזר מהארץ וההרחקה שלו מן הארץ ופיקוח בכל התחנות שיכולות להיות לו בדרך ברגע שהוא נכנס לארץ.

מיכל יוספוף: ההחלטה גם כללה העברת יחידות ממשרדים אחרים לתוך הרשות.

מיכל יוספוף: יש את כל יחידת הסמך שהיתה במשרד התמ"ת עברה למעשה לרשות.

מיכל יוספוף: משטרת ההגירה במשטרה עברה לרשות לפני חצי שנה.

מיכל יוספוף: היא התפרקה למעשה.

מיכל יוספוף: אנחנו מקווים שתוך חצי שנה שכל הנושא של מעברי גבול, כל הבקרים עובר למשרד הפנים.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על עובדי שטח, בתביעה ובחקירה בנושאים האלה נשארו במשטרה.

אורית זוארץ: סער ולהב.

מיכל יוספוף: משטרת ההגירה שעברה אלינו קיבלה שם אחר והיא נקראת יחידת "עוז" וידבר עליה יהודה שהוא אחראי עליה.

מיכל יוספוף: סיירים.

אורלי דהן שמואל: הסמכויות שלהם זה על פי פקח וחוק הכניסה לישראל.

אורלי דהן שמואל: אלה הן לא סמכויות של שוטר.

מיכל יוספוף: על יחידת הסמך שושנה תדבר, איזה יחידות עברו אלינו ומה תחומי הפעילות, מה נשאר?

מיכל יוספוף: מה הן הסמכויות שלהם.

מיכל יוספוף: ויוסי אדלשטיין שהוא למעשה אכיפה הוא חלק מהשרשרת של יחידת "עוז".

מיכל יוספוף: הוא היה ברשות קודם משנת 2002.

מיכל יוספוף: כתוצאה מהשילוב הזה של כל מיני יחידות אני הפכתי להיות מתאמת בין היחידות.

מיכל יוספוף: אם פעם זה היה בקטע שאנחנו כמשרד הפנים היינו נותנים רק את האשרות, רחל גרשוני מתאמת בין המשרדים ונוצר מצב שאני מתאמת בין היחידות בתוך הרשות בתוך משרד הפנים.

סיגלית עדרי: בין מי את מתאמת?

מיכל יוספוף: בין יחידת עוז ליחידת האכיפה.

מיכל יוספוף: כל היחידות האלה.

אורית זוארץ: כמה יחידות יש?

מיכל יוספוף: את יחידת הסמך שעברה.

מיכל יוספוף: יחידת עוז ויחידת האכיפה.

מיכל יוספוף: ויש לנו כמובן את מחלקת אשרות וכדומה שהן נועדו לתיאומים, הנחיות, שישימו לב בלשכות אם הם רואים סחר.

אורית זוארץ: מי ממונה על האשרות היום?

מיכל יוספוף: אני איתם בקשר.

אורלי דהן שמואל: אם נדלקת נורה אדומה הם יודעים להעביר ומיכל אמורה לטפל בזה.

אורית זוארץ: והם עברו תהליך של הכשרה לאיתור קרבנות סחר ויש רענון והדרכה?

מיכל יוספוף: כל הזמן יש רענונים.

אורית זוארץ: כל כמה זמן יש רענונים והדרכות?

מיכל יוספוף: כל כמה חודשים אני שולחת להם הנחיה כדי לרענן.

אורית זוארץ: אבל הדרכות פרונטליות?

מיכל יוספוף: היו לנו.

מיכל יוספוף: בדרך כלל מקיימים ימי עיון לדברים האלה.

אורית זוארץ: יש לכם תוכנית עבודה מסודרת עם יעדים, עם מטרות, עם לוחות זמנים?

מיכל יוספוף: אין לנו תוכנית עבודה כי אין לנו ראש רשות.

מיכל יוספוף: אמורה להיות בסוף השבוע הזה ועדה שתקבע מי ראש הרשות.

מיכל יוספוף: אני מאמינה שברגע שיהיה ראש רשות אז העניינים יתנהלו קצת אחרת.

אורלי דהן שמואל: אנחנו מתכוונים לשלב את העובדים של הרשות גם בהשתלמויות של הג'וינט וסימי שרובנו השתתפנו בהן בעבר.

אורית זוארץ: ההשתלמויות שרחל דיברה עליהן?

אורית זוארץ: על ההדרכות?

אורלי דהן שמואל: כן.

אורלי דהן שמואל: כן.

אורלי דהן שמואל: אנחנו מתכוונים גם לשלב נציגים מהיחידות השונות, מעוז, מיחידת הסמך, ממעברי הגבול, מאשרות, מהלשכות.

אורית זוארץ: אז אתם עושים רוטציה?

אורית זוארץ: בכל פעם נציגים אחרים משתתפים?

מיכל יוספוף: כן.

מיכל יוספוף: כן.

אורית זוארץ: אז אני באמת אשמח אם לשנת 2010 תהיה תוכנית עבודה מסודרת שתוכלו להציג בפנינו גם את תהליך ההכשרה וההדרכה כי בסך הכול יש ציפייה מאיתנו לדווח מה נעשה במשרדי הממשלה.

מיכל יוספוף: אנחנו אמורים לעשות שני ימי עיון שהם זהים.

מיכל יוספוף: אנחנו נזמן אותך ליום עיון כדי לפתוח אותו.

מיכל יוספוף: עשינו את זה גם עם זהבה גלאון.

אורית זוארץ: אני מדברת מהמקום לא של לזמן אותי ליום עיון אלא באמת מהמקום של תוכנית עבודה מסודרת כדי שגם אנחנו נוכל לעקוב אחרי הפעילות של משרד הפנים.

מיכל יוספוף: אנחנו עושים את זה וגם בשנה הבאה נעשה את זה.

מיכל יוספוף: אנחנו מזמינים גם משרדים אחרים.

מיכל יוספוף: אנחנו מזמינים את המשטרה, את משרד המשפטים כדי שלא רק יראו את חלקת האלוהים הקטנה שלהם אלא כדי שיראו מה משרדים אחרים עושים כדי שהם יבינו מה הוא המערך הכללי של כל הנושא הזה.

מיכל יוספוף: היום עובדים בנושא הזה 1200 עובדים ואנחנו אמורים לגדול ל-1700.

אורית זוארץ: אפשר לקבל מבנה ארגוני מפורט של הרשות על כל הגופים והגורמים?

אורית זוארץ: יש לכם יועץ ארגוני שמלווה את התהליך?

אורית זוארץ: המטרה היום היא להציף את הקשיים שעולים.

אורית זוארץ: אני באה מהתחום העסקי.

אורית זוארץ: אז אצלי הדברים מאוד מאוד ברורים.

אורית זוארץ: יש מטרות, יש יעדים, יש תוכנית עבודה, ויש תוכנית אסטרטגית לחמש ולעשר ולעשרים שנה.

מיכל יוספוף: בואו נחכה לראש הרשות הבא.

אורית זוארץ: השאלה היא מבחינת

אורית זוארץ: כם בתוך המשרדים, באמת אני שואלת את זה מתוך עניין רב, האם בתוך המשרדים אתם נדרשים לעשות תוכנית עבודה שהיא מחוברת ליעדים ומטרות או שזה משהו שהוא חדש?

מיכל יוספוף: כעיקרון כן.

אורית זוארץ: תוך כמה זמן לדעתכם תהיה לכל אגף תוכנית עבודה?

יהודה בן עזרא: ב-2010 תהיה תוכנית.

מיכל יוספוף: ב-2010 יהיה ראש רשות ותהיה תוכנית עבודה.

אורלי דהן: לא מדובר ספציפית על הנושא של הסחר.

אורית זוארץ: אני מדברת על הנושא של הסחר.

אורית זוארץ: כל אחד צריך להתעסק במה שהוא אחראי עליו.

אורית זוארץ: בוודאי הנושא של הסחר.

אורית זוארץ: זה לא משהו שנדרשתם לעשות?

אורית זוארץ: אני מתנצלת על השאלות.

אורית זוארץ: זה לא משהו שנדרשתם לעשות מבעוד מועד?

אורית זוארץ: כי 2010 זה כבר מחר.

יהודה בן עזרא: היתה הנחיה שכל משרדי הממשלה יעברו לתוכנית עבודה.

יהודה בן עזרא: לצערנו הרב ראש הרשות עבר למשרד התחבורה.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על גנות שעבר לפני 4 חודשים או 5 חודשים?

יהודה בן עזרא: למעשה ביולי הוא כבר עבר.

יהודה בן עזרא: מאז מי שממלא את מקום ראש הרשות זה מנכ"ל משרד הפנים.

יהודה בן עזרא: הרשות לפני שבוע וחצי, יש את חברת רותם שהיא החברה שנבחרה ללוות את התכנון האסטרטגי ואת תוכנית העבודה.

יהודה בן עזרא: קיימנו מפגש אחד.

יהודה בן עזרא: גיבשנו את יעוד הרשות ואת התפקידים של הרשות.

יהודה בן עזרא: בשלב הבא, אני מעריך שזה יהיה בשבוע הבא נתחיל לרדת יותר למטרות, אחר כך נרד ליחידות וליעדים שלהן.

אורית זוארץ: וכל הנושא של סחר הוא מובנה בצורה בלתי נפרדת מתוכנית העבודה שלכם?

יהודה בן עזרא: לזה עוד לא הגענו.

יהודה בן עזרא: כשנגיע לשם אז נדע.

יוסי אדלשטיין: כשנגיע לתוכנית העבודה אז זה יהיה חלק.

אורית זוארץ: קודם כל אני שמחה שאתם עולים על הגל הזה באמת עם הקמת הרשות כדי שדברים ייעשו בצורה יותר מאורגנת ומתוכננת עם יעדים ומטרות.

אורית זוארץ: עכשיו שאנחנו מדברים לא כל כך ברור לי איך גוזרים תקציב שאין מטרות ואין יעדים ואין תוכנית אסטרטגית.

יהודה בן עזרא: גברתי יושבת הראש היית בתחום העסקי לא בתחום הממשלתי.

אורית זוארץ: אז זהו.

אורית זוארץ: הייתי סגנית ראש מועצה אבל שם כל מי שעבד איתי הבין שהוא צריך לעבוד עם יעדים ומטרות.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על תוכנית חומש ועל גזירת תקציב שהוא רב שנתי.

אורית זוארץ: גם הנושא של ההדרכות יש לזה עלויות.

אורית זוארץ: זה דברים פנימיים שלכם.

אורית זוארץ: אבל ככל שאתם תעשו עבודת הכנה ותכנון יותר מעמיקה ותציגו גם מול אותו יועץ ארגוני את הצרכים ואת הדרישות שלכם אז יהיה לכם גם יותר קל לעבוד בעתיד ולא נצטרך להיתקל בכל מיני סוגיות של כרגע אין תקציב, בואו נחכה לשנה הבאה.

אורית זוארץ: זו באמת הצעה.

אורית זוארץ: איפה אתם רואים את הקשיים המרכזיים מהמקום שלכם נכון לעכשיו בכל הרה – ארגון הזה?

אורית זוארץ: יש משהו שאת יכולה להצביע עליו ולשים אותו כמוקד מרכזי?

אורית זוארץ: משהו שאת חושבת שצריך לתקן או לשנות או לעשות אחרת?

מיכל יוספוף: נכון להיום אנחנו נמצאים בשלבים התחלתיים של כל התהליך הזה.

מיכל יוספוף: ישבנו עם נציגי יחידת עוז ודיברנו על איך אנחנו בונים את זה.

מיכל יוספוף: אנחנו נדע עוד איזה חודש איך אנחנו מגבשים את זה.

אורלי דהן: אורלי דהן מהלשכה המשפטית.

אורלי דהן: גם טניה היא מהלשכה המשפטית.

אורלי דהן: אנחנו מלוות את התיקים שקשורים בעתירות שקשורות בהחלטות שמיכל מקבלת להתייעצות.

אורלי דהן: אנחנו מקיימות פגישות פנימיות וגם בקשר עם שאר היחידות במשרד ומשתתפות באופן פעיל בישיבות אצל רחל.

אורלי דהן: ברור שיש יתרון אדיר לכך שאנחנו עכשיו מרכזים את הפעילות אצלנו.

אורלי דהן: אנחנו הולכים לכתוב בקרוב נהלים פנימיים שלנו, של סדרי עבודה, של מי מוסר למי פרטים.

אורלי דהן: כל אחד יש לו תפקיד ממש שונה וגם ההכשרות יצטרכו להתמקד בדברים שונים.

אורלי דהן: זאת אומרת יחידת עוז הם בשטח.

אורלי דהן: הם המזהים הראשונים.

אורלי דהן: מה שהם צריכים לזהות זה דברים מאוד כלליים כביכול.

אורלי דהן: אנחנו לא מצפים מהם שיערכו את הפרוטוקול, שמיעת טענות מפורטות שבעצם אחר כך מיחידת עוז זה עובר ליחידה של יוסי אדלשטיין שזו יחידת האכיפה ושם יזהו סימנים יותר מובהקים והם ירדו קצת יותר לעומק.

אורלי דהן: ולאחר שהם יגבשו על איזשהו פרוטוקול שבאמת מצביע על סממנים של סחר אז בעצם זה מועבר למיכל שהיא ממונה על ביקורת גבולות.

אורלי דהן: היא מקבלת החלטה, בואו נגיד, אם מגישים בקשה לשנת שיקום, מגישים בקשה למעמד בישראל בתור קרבן סחר.

אורלי דהן: אני רוצה שוב להדגיש שהראיות שאנחנו מסתפקים בהן לעניין ההגנה הן ראיות מנהליות.

אורלי דהן: הן לא ראיות פליליות.

אורלי דהן: לכן גם אם תיק המשטרה נסגר או החקירה מסתיימת זה לא אומר שהקרבן לא יקבל מעמד בישראל.

אורלי דהן: לכן התיאום בין כל הגורמים שאחר כך אנחנו עוברים הלאה ליחידת הסמך, מה קורה עם המעסיק, ומה קורה עם ההיתרים של אותם אנשים שעוסקים בסחר.

אורלי דהן: כמובן שעומד בפנינו אתגר רציני כי כל הזרועות נמצאות עכשיו באותו משרד אבל מאחר ואנחנו באותו משרד נקווה שהעברת המידע תהיה יותר שוטפת ויותר חלקה.

רחל גרשוני: אני לא מבינה עדיין איך הפקחים עברו, בטח את תדברי על זה ממשרד התמ"ת, הם חלק ממשרד הפנים הרי, 80% מהם והם בודקים את תנאי המחיה גם כן?

רחל גרשוני: יש לכם פקחים שהולכים לאתרי עבודה ובודקים תנאי מחיה של עובדים זרים?

מיכל יוספוף: כן.

מיכל יוספוף: פקחי אכיפה.

מיכל יוספוף: אבל בעניין של התמ"ת אני מעדיפה ששושנה תרחיב כי אני לא כל כך יודעת.

אורית זוארץ: כל כמה פקחים אנחנו מדברים ביחידת עוז?

מיכל יוספוף: הפקחים של התמ"ת לא קשורים לפקחים של יחידת עוז.

אורית זוארץ: לא.

אורית זוארץ: לא.

אורית זוארץ: מעבר ליחידת הסמך כמה אנשים נמצאים בשטח?

יהודה בן עזרא: יחידת עוז מונה ממני עד אחרון הפקחים 193 בני אדם.

יהודה בן עזרא: בפועל יש 120 פקחים.

אורלי דהן: יחידת עוז מעבירה את המידע גם ליוסי והתחלנו לדבר על זה שהיא תעביר גם למשטרה במקביל כי בעצם המשטרה גם צריכה לדעת.

אורית זוארץ: כשאתם מדברים על הפרת זכויות אדם ועל סחר ועל סממנים של סחר אתם מדברים על ראיות מנהליות ולא על ראיות פליליות.

אורית זוארץ: השאלה היא איך אנחנו יכולים להביא לכך, אולי לעשות איזשהו שיתוף פעולה עם המשטרה כדי שאותן ראיות תהיינה יותר מבוססות כדי שהן תוכלנה להבשיל בסופו של דבר.

אורית זוארץ: או שזה משהו ראשוני בסיסי שצריך אחר כך להרחיב ולחקור ולהעמיק אותו?

אורלי דהן: המומחים בחקירות זה המשטרה יותר מאיתנו.

אורית זוארץ: אני מדברת על בטרם.

אורית זוארץ: אני לוקחת את זה צעד אחד לאחור לגבי ראיות מנהליות.

אורית זוארץ: יש לכם איזשהו נוהל מסודר?

אורית זוארץ: איזשהו טופס שממלאים אותו עם כל הממצאים?

אורית זוארץ: אני פשוט מנסה להבין איך זה עובד.

רחל גרשוני: המשטרה היא הגוף שיכול לערוך את החקירה הכי מעמיקה והכי יסודית.

רחל גרשוני: למשרד הפנים אין את הכלים האלה.

רחל גרשוני: הם נבנים מראיות כמו ראיות מתיק המשטרה, כמו חוות דעת של המקלט, כמו התצהיר או המכתב של האישה.

רחל גרשוני: זה לא שהם עוזרים למשטרה לבסס תיק.

רחל גרשוני: המשטרה עוזרת להם.

רחל גרשוני: הרי המשטרה חוקרת גם את המעסיק.

רחל גרשוני: היא חוקרת את השכנים, היא רואה את המקום.

רחל גרשוני: זה לא מה שהם עושים.

רחל גרשוני: זה לא מה שהם יכולים לעשות.

אורית זוארץ: אז ההחלטה לאפשר לקרבן לקבל סיוע, כשאת מדברת על ראיות מנהליות נוספות,

אורלי דהן: אם המשטרה אחרי כל הכלים שיש לרשותה החליטה שהתיק נסגר מאיזוהי סיבה זה עדיין לא אומר שיהיה סירוב מצידנו.

אורלי דהן: אנחנו כן מתייחסים לחומר החקירה.

אורלי דהן: אנחנו מתייחסים לחומר שיש בפנינו וגם דרך אגב משהו שאנחנו עושים לאחרונה שלא נעשה בעבר, אנחנו מזמנים אותם לשימוע אצל מיכל, שימוע שנעשה בצורה מאוד רגישה, באווירה נעימה כאשר מנסים להגיע לחקר האמת למרות שאין לנו תיק פלילי.

אורית זוארץ: באיזה שלב זה השימוע?

אורית זוארץ: ממש בשלב ראשוני?

אורלי דהן: לא.

מיכל יוספוף: בשלב שלפני שנת שיקום.

אורית זוארץ: בעצם כל קרבן סחר שמאותר מגיע אליך לשימוע בסופו של דבר?

מיכל יוספוף: המשטרה לפעמים לא יכולה לזהות שמדובר בקרבן.

מיכל יוספוף: או שנגיד היא סגרה את התיק.

מיכל יוספוף: יש כל מיני סיבות שהמשטרה מחליטה לסגור את התיק ולא להמשיך הלאה.

מיכל יוספוף: אבל אותה אחת מתעקשת.

מיכל יוספוף: היא אומרת אני קורבן ואני רוצה שנת שיקום.

מיכל יוספוף: אז אני מזמנת אותה אלי ואני עורכת לה שימוע.

אורית זוארץ: היא צריכה לדרוש את זה?

אורית זוארץ: זה לא משהו שאנחנו מציעים כשירות לאדם שאותר כקורבן סחר מתוקף המחויבות שלנו?

מיכל יוספוף: לא.

מיכל יוספוף: לפעמים המשטרה באה ואומרת לי אין פה ראיה לקורבן סחר.

רחל גרשוני: יש קורבנות סחר שרוצים לחזור לארצותיהם.

אורית זוארץ: לא.

אורית זוארץ: אבל מציעים להם את שנת השיקום?

מיכל יוספוף: הן יודעות.

מיכל יוספוף: בדרך כלל הן נמצאות במקלט.

מיכל יוספוף: השלב הראשון כאשר המשטרה מזהה היא מעבירה אותן למקלט.

אורית זוארץ: אז אם אני מבינה נכון נוצר מצב שמשרד הפנים מטפל בקורבן סחר כקורבן סחר והמשטרה מחליטה לא להגיש כתב אישום.

מיכל יוספוף: כן בדיוק.

אורית זוארץ: כי אנחנו נתקלנו בכמה וכמה מקרים שיש נשים שאותרו כקורבנות סחר.

אורית זוארץ: הן קיבלו את הסיוע אבל לאחר מכן הן נתקלות בכל מיני קשיים מול משרד הפנים ברמה של אשרה.

יהודה בן עזרא: יש הפרדה ברורה בין קורבן סחר לעבדות לקורבן סחר לזנות.

יהודה בן עזרא: יש הבדל גדול ביניהם.

מיכל יוספוף: אני אגיד לך באיזה בעיות הנשים האלה נתקלות.

מיכל יוספוף: למשל הקורבן נכנסה לארץ בשנת 2000 ונכון היא היתה קורבן בשנת 2000.

מיכל יוספוף: עכשיו כשהיא נעצרה כשב"

מיכל יוספוף: חית היא אומרת אני הייתי קורבן.

מיכל יוספוף: היא הראתה למשטרה.

מיכל יוספוף: המשטרה השתכנעה שהיא רוצה לבדוק את התיק.

מיכל יוספוף: ואז היא החליטה לסגור את התיק מכל מיני טעמים.

מיכל יוספוף: אבל במהלך השנים שהיא היתה כאן היא הקימה משפחה, יש לה ילדים.

מיכל יוספוף: אחרי שהיא נתפסה היא באה ואומרת אני עכשיו רוצה שנת שיקום.

יהודה בן עזרא: היא לכאורה היתה בשנת 2000 קורבן סחר.

יהודה בן עזרא: ועכשיו היא רוצה שנת שיקום.

מיכל יוספוף: לכאורה היא עשתה את השיקום שלה באופן עצמאי פה בארץ.

אורית זוארץ: אני רוצה באמת לשמוע מה הנוהל קובע לגבי קורבנות סחר שאותרו לאחר מספר שנים?

מיכל יוספוף: כל מקרה נבדק לגופו של עניין.

מיכל יוספוף: אנחנו מזמנים אותה אלינו.

מיכל יוספוף: אנחנו עושים לה שימוע.

מיכל יוספוף: בודקים, רואים, מה עבר עליה במהלך הזמן.

מיכל יוספוף: מה היא עשתה.

מיכל יוספוף: ואז אנחנו רואים, לפי העובדות שמתגלות תוך כדי שימוע מחליטים אם עדיין נדרש לה שיקום או לא נדרש לה שיקום.

אורלי דהן: אם היא הייתה במערכת יחסים עם אלימות ולאורך הדרך את רואה שיש שרשרת שמחברת משנת 2000 עד 2009.

אורית זוארץ: גם אם היא נישאה והקימה משפחה והתגרשה.

אורית זוארץ: ההתייחסות אליה כקורבן נמשכת?

מיכל יוספוף: כן.

מיכל יוספוף: זה תלוי.

אורית זוארץ: במה זה תלוי?

מיכל יוספוף: תלוי בנסיבות.

מיכל יוספוף: יכול להיות שאותו אחד היה באמת אלים כלפיה.

מיכל יוספוף: היא עדיין לא יצאה מהמעגל הזה של האלימות והקורבנות.

מיכל יוספוף: מצד שני אם היה לה קשר שהכול היה בסדר והופסק הקשר באמצע הליך מדורג שהיא לקראת קבלת מעמד וחוששים שעכשיו היא פונה בבקשה לשנת שיקום מאחר ולא הלך לה בערוץ אחר אז אנחנו כרשויות צריכים לבדוק את זה גם במישור הזה.

אורית זוארץ: ואז איך אתם נוהגים?

מיכל יוספוף: אם עברו הרבה מאוד שנים ואנחנו לא רואים קשר ישיר למקרה של הסחר אז יש מקרים שהן יסורבו.

מיכל יוספוף: אני לא נזכרת במקרה ספציפי.

אורלי דהן: אם היא רוצה ללכת למסלול אחר בתוך המערכת שלנו,

אורית זוארץ: אז אתם מאפשרים לה את זה.

אורית זוארץ: אתם מיידעים אותה שיש לה אפשרות אחרת.

מיכל יוספוף: אנחנו מכירים את ההתנהלות של קורבנות ואת דפוסי ההתנהגות והחיבור שלהן לקהילה הנורמטיבית ולכן יש להן אפשרות אחרי חמש שנים או שש שנים,

אורלי דהן: יש מקרה אחר בעייתי שמתעורר שגם יכול להיות שיש לגביו תלונות ואנחנו מעכבים את הבקשות האלה הרבה מאוד פעמים דווקא מתוך ההגנה על הקורבן אבל זה בבקשות לחיים משותפים בישראל, ולפני שאנחנו מאשרים את הבקשות, אם קורבן סחר מגישה בקשה לחיים משותפים בישראל בלשכה מפנים את הבקשה למיכל ומיכל בודקת את העבר השלילי של הבן זוג הישראלי.

אורלי דהן: כי חשוב לנו שלא נמצא את עצמנו נותנים יד למערכות יחסים שבסופו של דבר הסרסורים מגישים בקשות לחיים משותפים עם קורבן.

אורלי דהן: אנחנו כרשות מנסים גם לתקוף את זה מהכיוון הזה.

אורלי דהן: או במקרים שאנחנו רואים עבריינים, גם אם זה לא סרסור, יש מקרים של עבריינים.

יהודה בן עזרא: בשביל שהוא יהיה בעל מעמד עליה, עזבי את הסרסור, בואי נשים את זה בצד.

יהודה בן עזרא: אבל הוא אומר לה, אני אתחתן איתך.

יהודה בן עזרא: ואז הוא אומר לה, יש לי מעמד של הליך מדורג.

יהודה בן עזרא: זה ייקח כמה שנים עד שתקבלי את האזרחות.

יהודה בן עזרא: בינתיים את תעבדי בזנות.

יהודה בן עזרא: תעשי מה שאני אומר לך ואם לא אני אתלונן בפני משרד הפנים, יבטלו לך את המעמד שלך, יגרשו אותך מהארץ.

אורית זוארץ: ואיך אתם פועלים במקרים כאלה מול המשטרה?

אורית זוארץ: כי במקרה הזה כשיש לכם נתונים ומידע על סיטואציות כאלה של עבריינים, הוא בעצם סוחר בה, בואו נקרא לתופעה בשמה.

מיכל יוספוף: ברוב המקרים עדיין לנו את המידע.

אורית זוארץ: אבל אם יש לו עבר פלילי והוא הואשם על סרסרות.

מיכל יוספוף: יש שני נהלים אצלנו במשרד.

מיכל יוספוף: יש חיים משותפים ויש נישואים.

מיכל יוספוף: הליך מדורג שנקרא נישואים.

מיכל יוספוף: ברגע שמגישים את הבקשה בלשכה יש הנחיה מפורשת, אם לפקיד נדלק לו אור אדום לגבי הקשר ביניהם הוא מעביר את התיק אלי.

מיכל יוספוף: קודם כל הוא בודק אם היא הסתננה לארץ.

מיכל יוספוף: או שהיא היתה פעם קורבן.

מיכל יוספוף: אם היא נמצאת בארץ אז עושים לה שימוע.

מיכל יוספוף: ואז הם מעבירים את זה אליי.

מיכל יוספוף: עכשיו אם היא נמצאת בחו"ל אז מתחקרים את הישראלי פה בארץ.

מיכל יוספוף: אם נדלק להם אור אדום והם מעבירים את זה אליי אני עושה את הבדיקות למול המשטרה.

מיכל יוספוף: אם יש איזה מידע מודיעיני על הישראלי, אם יש לו עבר פלילי, אם התעסק בסמים, בהימורים, בסרסרות, בכל מיני דברים כאלה.

מיכל יוספוף: וחוץ מזה אנחנו מוציאים רישום פלילי כדי לראות מה היה לו בעבר.

מיכל יוספוף: ברגע שאנחנו מקבלים את המידע ואנחנו רואים שבאמת המידע שיש כלפי הישראלי זה מידע כבד שאנחנו חס וחלילה, אם אנחנו מאשרים את הבקשה, אז הבחורה הזאת בכלל סוטה מן המסלול.

מיכל יוספוף: אז יש מקרים שאנחנו מסרבים לבקשה.

מיכל יוספוף: אנחנו לא מודיעים בדיוק על איזה בסיס סירבנו.

מיכל יוספוף: אנחנו מדברים יותר, אנחנו קוראים לזה תקינות נישואים.

מיכל יוספוף: כי אנחנו לא יכולים לגלות לישראלים את הבדיקות שעשינו עליהם מאחורי הקלעים.

אורית זוארץ: ואלה בעצם ההודעות הלא מנומקות שאתם מוציאים לאנשים שמבקשים?

מיכל יוספוף: בדרך כלל עקב תקינות נישואים אנחנו לא מאשרים את הבקשה.

מיכל יוספוף: כי אני לא יכולה לתת לו את המידע שהמשטרה פרשה בפני.

מיכל יוספוף: כי זה מקרים מאוד רגישים.

אורלי דהן: אלה מקרים רגישים.

אורלי דהן: כאילו יש זכות לחיי משפחה לאותו קורבן.

אורלי דהן: מצד שני אנחנו רוצים גם להגן עליה.

אורלי דהן: אני רוצה כן להעלות מקרה אחד ספציפי שהופנה מלשכת תל אביב לפני עשרה ימים.

אורלי דהן: וזה ממש מעניין כי זה נותן את הדוגמה הקונקרטית לבעייתיות הקיימת.

אורלי דהן: הגיע זוג כשהבת זוג היא קורבן סחר לשעבר.

אורלי דהן: הם ההליך המדורג לחיים משותפים עם בן זוג ישראלי והם מכים בלשכה בתל אביב להאריך את האשרה שלה.

אורלי דהן: במקביל הגיע זוג אחר במקרה שגם שם הבת זוג קורבן סחר והיא הגיעה עם בן הזוג שלה להגיש בקשה.

אורלי דהן: הבת זוג השנייה התחילה פשוט לרעוד.

אורלי דהן: היא זיהתה את בן הזוג של השנייה כסרסור שלה משנת 2004.

אורלי דהן: היא פשוט התחילה לרעוד בלשכה.

אורלי דהן: באה אליהם, הצהירה מפורשות, את השם שלו, עם איזה רכב הוא נהג, איפה הוא גר, איזה עסק היה לו.

אורלי דהן: הפקידה בלשכה בתל אביב, יושבים מולה שני זוגות שבאים לשימוע בעניין תקינות קשר.

אורלי דהן: היא ערכה שימוע דרך אגב לאותו אדם שזוהה סרסור ומסר את אותם פרטים בדיוק לגבי הרכב, לגבי מקום עבודתו, לגבי מקום מגוריו בשנת 2004, ובעצם ראינו בפועל, שמגיעים שני זוגות שכביכול אפשר להתרשם מתקינות קשר לחלוטין לגבי שניהם כאשר בת זוג אחת מזהה את הגבר מן הזוג השני כסרסור.

רחל גרשוני: האמת היא שבשל הערנות של אנשים בלשכות ומיכל נחשפה תופעה לפני מספר שנים של סרסורים או אנשים עם עבר בעולם הסחר שמתחתנים עם נשים בארצות המקור ומבקשים להביא אותן ארצה.

רחל גרשוני: לזכותם ייאמר זיהו את התופעה, היו בקשר עם המשטרה, המשטרה אימתה את החששות, ואז באומץ מסוים החליטו לסרב לבקשות באופן גורף.

רחל גרשוני: אני חושבת שהוגשה רק עתירה אחת או שתיים שאחת באמת היתה מקרה קלאסי שאף אחד לא היה מאמין.

רחל גרשוני: הבן אדם מתחתן עם האישה, אחר כך היה בבית הכלא שלוש שנים, ישב על סחר, לא יצר איתה קשר, יצא מבית הכלא, שנה הוא לא יוצר איתה קשר, אחרי שנה יוצר איתה קשר, רוצה להביא אותה.

רחל גרשוני: כאשר הוא נשאל מה אתה עושה, אני עובד עבור קבלן בניין ופוטרתי.

רחל גרשוני: אז פוטרת ואתה רוצה דווקא עכשיו להביא אישה שלא היית בקשר איתה 4 שנים?

רחל גרשוני: באמת מקרה קלאסי.

רחל גרשוני: הבעיה היתה שהוא כן הגיש עתירה ואז הוא נסע אליה וטענו שהיא בהריון.

רחל גרשוני: אז בית המשפט ברוב חמלתו, אני לא יודעת מה קרה בסוף אבל בכל אופן העניין נדחה.

רחל גרשוני: אבל זה מראה לנו איך שהרענון הזה או שהמודעות הזאת לנורות אדומות יכולה לפעול.

אורית זוארץ: מדובר פה באמת ברגישות של העובדים והתמקדות בכל אותם סימנים שאנחנו מדברים עליהם.

רחל גרשוני: ויש קשר מובנה עכשיו בין המחלקה של מיכל לבין המשטרה במקרים כאלה.

רחל גרשוני: יש פרוצדורה, היא פונה למשטרה, הם מאמתים או לא מאמתים.

גלעד נתן: משרד החוץ, כלומר אם הבעל מתחתן בחו"ל כשמזמנים את האישה לשגרירות מתחקרים אותה?

רחל גרשוני: האמת היא משרד החוץ, המחלקה הקונסולרית בו, אולי באמת איזשהו- - -

אורית זוארץ: זה משהו שדיברתי אודותיו עם סגן השר דני איילון בעקבות הפגישה, לעשות בדיקה אם אפשר שיהיה נציג בשגרירויות ובקונסוליות שיהיו מסננות בתוך השגרירויות שלנו לפני שאנשים מגיעים לארץ.

רחל גרשוני: האמת היא שיש מקרים שהם מגיעים באופן אינדיבידואלי ויש מקרים שלא.

רחל גרשוני: צריך לחשוב על זה.

רחל גרשוני: אבל המחלקה הקונסולרית בראשות מי שקדמה למנהלת הנוכחית רויטל דן פרמלי באמת רעננה כל הזמן את הקונסוליות.

רחל גרשוני: והיו מקרים שהם הפנו את תשומת לב משרד הפנים למקרים חשודים.

רחל גרשוני: אז זה גם מראה לנו את המחויבות של אנשים בשר ודם במשרדי הממשלה והנכונות שלהם ללכת עוד צעד קדימה וכן לרענן וכן לחזור כי חינוך זה תהליך מתמשך מניב תוצאות.

רחל גרשוני: ישנה רחל שני.

רחל גרשוני: היא גם מעורבת.

רחל גרשוני: היא דווקא יזמה איזה תהליך לעשות הכשרות שם.

מיכל יוספוף: בקונסוליה יש מקרים שאנחנו מעורבים בבקשה לאשרת כניסה.

מיכל יוספוף: הם לפעמים מעבירים לנו מידע והם כותבים, לא נראה לנו, תחקרנו אותה, הם נותנים לנו את המידע.

מיכל יוספוף: הקונסוליות ערניות לזה והן מחזירות לנו היזון חוזר למרות שאנחנו אישרנו את זה.

מיכל יוספוף: מה שאנחנו רואים מפה לא רואים משם.

אורית זוארץ: יש לי בכלל תפישה שונה לגמרי לבי מה צריך לעשות בשגרירויות ובקונסוליות בכל מה שקשור לכניסת מהגרי עבודה לישראל בכלל.

אורית זוארץ: עכשיו אנחנו מדברים על נשים שעלולות להיות קורבנות סחר.

אורלי דהן: העניין של רוסיה לדוגמה כמעט היתה התנגדות גורפת מבחינת הדרג המקצועי.

אורלי דהן: זאת אומרת שלחו לנו איזושהי הצעה לפטור מאשרות עם אוקראינה שממש התנגדנו לזה.

אורלי דהן: מולדובה.

אורלי דהן: וכל מיני ארצות מקור שיש בהן סחר שאם אנחנו נתחיל לאפשר להגיע לפה ללא אפילו המפגש הראשוני עם הקונסוליה ולבוא לפה באופן חופשי אז אנחנו פותחים דלת לא פשוטה.

יהודה בן עזרא: הדלת לא פתוחה.

יהודה בן עזרא: זה בסדר.

אורית זוארץ: ההסתכלות על הציר של שיתופי פעולה בין מדינת ישראל למדינות בעולם וקשרי הסחר והעבודה איתם לפעמים לא עולה בקנה אחד עם כל הנושא של הסחר בבני אדם.

יהודה בן עזרא: הלוואי ואנחנו היינו עושים רק חצי ממה שהשגרירות האמריקאית עושה במדינות אחרות שלא מיישמות את ההנחיות של השגרירות האמריקאית.

יהודה בן עזרא: במקום לא מאשרים ויזות, אין טיפול קונסולארי, אין טיפול דיפלומטי, במקום חותכים את זה.

יהודה בן עזרא: איך ייתכן שבמדינה מתוקנת כמו מדינת ישראל אנשים נכנסים, לא מוכנים לשתף פעולה, לא מוכנים להביא דרכונים, לא מוכנים לתת תיעוד מי הוא, מה הוא, מאיפה הוא.

יהודה בן עזרא: ואנחנו עוברים על זה לסדר היום.

יהודה בן עזרא: הכלבים נובחים והשיירה עוברת.

אורית זוארץ: אלה הליקויים שכן חשוב שיעלו כדי שאנחנו נוכל לבדוק איך מטפלים בהם.

יהודה בן עזרא: אנחנו נפגשים עם משרד החוץ לפחות פעם בשבועיים בנושא הזה.

גלעד נתן: משרד החוץ אומר צריך את כוח האדם בשביל זה.

גלעד נתן: דיברו על קונסול העבודה, ראש הרשות הקודם גנות הזכיר את הסיפור הזה.

גלעד נתן: מדברים על זה שצריך בשגרירויות קונסול לעבודה כמו שיש במדינות אחרות, שבודקים את מאגרי העבודה.

אורית זוארץ: זה הכיוון שלי באמת.

אורית זוארץ: קונסולים לתחומי עבודה.

אורית זוארץ: זה איזשהו קשר בסיסי בין כל גורם שנכנס למדינת ישראל לבין מדינת ישראל עוד בטרם.

אורית זוארץ: ואם אנחנו מדברים על הדרכה ולתת איזשהו נוסח של זכויות העובד במדינת ישראל, כי לא תמיד יש הלימה בין זכויות העובד במדינת המוצא לבין זכויות העובד במדינת ישראל.

אורית זוארץ: אנחנו ראינו שיש מקרים שעובדים מגיעים לארץ ולא מודעים לזכויות שלהם והם מנוצלים, שלא לדבר על מקרים שהם הרבה יותר קשים.

אורית זוארץ: אני אשמח לשמוע מיחידת עוז שבאים במגע, קצת על המבנה הארגוני, קצת על תהליכי העבודה, על נהלים.

יהודה בן עזרא: יחידת עוז הוקמה ב-1 ביולי 2009 אחרי החלטת ממשלה ואחרי החלטה של ראש הממשלה הקודם מר אהוד אולמרט.

יהודה בן עזרא: ראש הממשלה הנוכחי קיים את ההחלטה של ראש הממשלה הקודם והקים יחידת אכיפה בנושא חוק הכניסה לישראל.

יהודה בן עזרא: היחידה מונה 193 אנשים שמתוכם בפועל עושים אכיפה 120 איש.

יהודה בן עזרא: זה אומר שמתוך ה-120 גם יש אנשים, יש לנו מתקן משמורת שזה כל המסורבים שמגיעים למדינה ומסרבים להם.

יהודה בן עזרא: אנחנו צריכים להכניס אותם למתקן משמורת ומשם להוציא אותם החוצה.

יהודה בן עזרא: יש אנשים שעוסקים מול הקונסוליות במתן אשרות, היתרים, כל מה שקשור לזה.

יהודה בן עזרא: יש יחידת ליווים כמו שיש ליחידת השב"ס את נחשון גם אנחנו מלווים אנשים ממתקני המשמורת שלנו למתקני הכליאה.

אורית זוארץ: כמה יש בכל מתקן משמורת?

יהודה בן עזרא: מתקן משמורת לדוגמה יש 17 פקחים.

יהודה בן עזרא: בליווים יש עוד 20 פקחים.

יהודה בן עזרא: הם כביכול אנשי שירות שמשרתים את האכיפה.

יהודה בן עזרא: כי פקח שעושה אכיפה ברחוב לא יכול להוביל את הנתינים הזרים או את השב"חים ממתקן הכליאה לשדה התעופה.

יהודה בן עזרא: בסוף אנחנו גם מביאים אותם לשדה התעופה לטיסה.

אורית זוארץ: מבחינת הפקחים בשטח איך הם פרושים ברמה הארצית?

יהודה בן עזרא: יש לנו יחידה באומר שלמעשה היא אחראית על כל אזור הדרום מאילת בואכה אשדוד.

יהודה בן עזרא: יש לנו יחידה בחולון שאחראית על אשדוד ועד נתניה כולל ירושלים רבתי, תל אביב רבתי, כל האזור הזה.

יהודה בן עזרא: בתוך יחידת מרכז יש פיצול לשלוש תת יחידות.

יהודה בן עזרא: אחד זה בירושלים, אחד שפלה, ואחד תל אביב.

יהודה בן עזרא: זה המבנה של מרחב מרכז.

יהודה בן עזרא: יש יחידה בצפון מנתניה ועד מטולה.

יהודה בן עזרא: 200 פקחים.

יהודה בן עזרא: אנחנו לקחנו את התקנים של הפקחים על פי המשטרה שה היה 200 תקנים שעשו אכיפה ולמשטרה היו עוד 200 תקנים שלטענתם היו מודיעין וחקירות.

יהודה בן עזרא: אלו היו 200 תקנים שלא הועברו מעולם לרשות ההגירה, האוכלוסין, מעברי הגבול.

יהודה בן עזרא: טענת משטרת ישראל, ששם המאתיים התקנים של האכיפה, רק כדי לשבר את האוזן, לדוגמה, מי שהיום אחראית אצלנו על הקשר עם הקונסוליות, עם השגרירויות, מתאמת הטיסות, היו שמה 4 רבי פקדים ועוד 3 שוטרים.

יהודה בן עזרא: שבעה.

יהודה בן עזרא: אצלנו בסך הכול יש בן אדם אחד.

יהודה בן עזרא: זה סדר הגודל רק בשביל להבין.

רחל גרשוני: בעצם עברו אליכם 200 תקנים ולא 400.

אורית זוארץ: חקירות ותביעה הבנתי שזה נשאר במשטרה.

יהודה בן עזרא: אין תביעה.

יהודה בן עזרא: חקירות ומודיעין.

יהודה בן עזרא: כשבמשטרה היה עניין של סחר בבני אדם מי שתחקר את העניין זה החקירות והמודיעין.

יהודה בן עזרא: אני אין לי את האפשרות.

יהודה בן עזרא: אני אמרתי גם בוועדה הקודמת.

יהודה בן עזרא: הפניתי את הבעיה לשר.

יהודה בן עזרא: אמרתי לו אני מוכן שייתן לי תקנים של חקירות.

יהודה בן עזרא: הרי ברור לשנינו שהוא לא ייתן לי.

יהודה בן עזרא: שייתן לי 100 תקנים אני אעשה גם חקירות בנושא סחר בבני אדם.

יהודה בן עזרא: אין לי בעיה.

יהודה בן עזרא: אבל אין לי תקנים כאלה.

יהודה בן עזרא: פקחים שלי זה פקחים דואליים.

יהודה בן עזרא: הם גם פקחים והם גם אוספים מודיעין.

יהודה בן עזרא: וגם עושים מבצעים.

יהודה בן עזרא: היחידה בהכשרתה היא הכשרה בסיסית בנושא סחר בבני אדם סיימנו.

יהודה בן עזרא: השלמנו את הפער שהיה לנו כולל בקורס האחרון שנפתח לפני שבוע.

יהודה בן עזרא: העברנו הרצאה בנושא סחר בבני אדם.

יהודה בן עזרא: כולל פגישה שהיתה ביני לבין רחל גרשוני ומירב שיישרנו קו בעניין.

יהודה בן עזרא: מינינו ביחידה פקחית, כמובן הכול זה דואלי, זה גם וגם.

יהודה בן עזרא: מינינו פקחית שביום עובדת במרכז השליטה של היחידה ואחרי הצהריים היא עוסקת בריכוז של כל נושא נתוני הסחר בבני אדם.

יהודה בן עזרא: לא משנה באיזה תחום, בין אם בעבדות, בין אם בעושק, בין אם בסחר.

יהודה בן עזרא: היא מרכזת את התחום הזה.

יהודה בן עזרא: היא למעשה תעבוד מול המחלקה המשפטית של משרד הפנים וגם מול רחל גרשוני ומירב.

יהודה בן עזרא: זה התפקיד שלה.

יהודה בן עזרא: היא מרכזת את זה.

אורית זוארץ: לגבי ההכשרות הבסיסיות כל הפקחים ביחידה עברו את כל תהליך ההדרכה ההכשרה וההסמכה.

יהודה בן עזרא: עכשיו אני רק רוצה לשבר את האוזן, משטרת ישראל מ-2006 עד -2008 רק למדה את העניין.

יהודה בן עזרא: שנתיים היא למדה את העניין.

יהודה בן עזרא: יחידת עוז 5 חודשים הכניסה את זה לאג'נדה שלה.

יהודה בן עזרא: אני כל שבוע מבצע דיון בנושא פעילות מבצעית כאשר כל יחידה אמורה לתת לי במדדים שלה, היא צריכה לשים בפעילות פעילות יזומה בנושא סחר בבני אדם.

יהודה בן עזרא: מבחינתי זה יכול להתחיל בסחר בבני אדם ועד חוק שעות עבודה ומנוחה.

יהודה בן עזרא: היא בודקת מה התנאים, איך אנשים חיים, שמה לב לדברים כמו הרחקת דרכונים, שמה לב לתנאי מחיה.

יהודה בן עזרא: אם נניח פקחים נכנסים למקום, יש 60 עובדים ועובדת אחת, זה צריך להדליק נורה אדומה.

יהודה בן עזרא: כנראה שהיא לא עובדת שם.

יהודה בן עזרא: היא כנראה לא עוסקת בלקטוף פלפלים.

יהודה בן עזרא: היא קוטפת אבל כנראה לא פלפלים.

יהודה בן עזרא: זה מדליק נורה אדומה.

יהודה בן עזרא: אני מתחיל להכווין אותם בעניין של לשים לב לכל מיני סממנים שהסבירו להם שיש פה עניין של סחר בבני אדם.

יהודה בן עזרא: זה השלב הבא.

יהודה בן עזרא: השלב ההכשרה הבסיסי הסתיים ועכשיו אנחנו עוברים לשלב הבא.

יהודה בן עזרא: זאת אומרת שאנחנו מדברים כל פעם על העניין של איך לגלות סממנים של סחר בבני אדם עם כל המדרגים של זה.

יהודה בן עזרא: יש לנו שת"פים.

אורית זוארץ: בוא תפרט לי קצת יותר מה הולך בתהליך הזה.

יהודה בן עזרא: בתהליך, פעם אחת זה באישור תוכניות שלי שכל יחידה מחויבת לעשות פעילות שבועית בנושא סחר בבני אדם.

יהודה בן עזרא: ספציפית.

יהודה בן עזרא: לא רק אכיפה.

יהודה בן עזרא: אותו צוות מבחינתי מודגש לו שהיה מולו מביא לי שב"חים.

יהודה בן עזרא: הוא נכנס, בודק מחיה, סניטציה, דרכונים, שעות עבודה, מנוחה, פעילות של העובדים, משלמים להם, לא משלמים להם, נותנים להם, לא נותנים להם.

יהודה בן עזרא: כל מה שצריך.

אורית זוארץ: פרמטרים מאוד ברורים שאיתם הם הולכים לשטח ואותם הם בודקים בכל מפגש עם מהגר עבודה.

יהודה בן עזרא: בהחלט.

יהודה בן עזרא: בנוסף לזה יש לנו שת"פים מיחידת סער ולהב.

יהודה בן עזרא: הם בקשר הדוק עם יורם סלקמן בכל הנושאים האלה.

יהודה בן עזרא: גם בהיבט של זהויות שאולות, גם בנושא של סחר בבני אדם, גם בעושק, גם בנושא של חברות כוח אדם.

יהודה בן עזרא: כל מה שקשור למודיעין, למה שאמונה להיות יחידת סער אני מעביר לו את כל המידע ומקבל ממנו דרכי פעולה.

יהודה בן עזרא: מה אנחנו הולכים לעשות.

יהודה בן עזרא: אנחנו עושים גם לדוגמה פעילות שקשורה למחלק מוסר.

יהודה בן עזרא: גם במרחב יפתח, גם בירקון, גם בחיפה.

אורית זוארץ: אתם עובדים שם עם הימ"ר?

יהודה בן עזרא: כן עם הימ"רים.

יהודה בן עזרא: עשינו שלוש פעולות כאלה רק בחודש האחרון, בחיפה, ירקון ויפתח.

יהודה בן עזרא: בכל הפעולות האלה בסך הכול עצרנו בחורה אחת שהיתה לה תעודת זהות מזויפת.

יהודה בן עזרא: אף אחת מהן לא התלוננה שמישהו סרסר אותה, שמישהו עושק אותה, שמישהו סוחר בה.

אורית זוארץ: היה ניסיון לפתח דיאלוג?

יהודה בן עזרא: בוודאי.

יהודה בן עזרא: המשטרה מתעסקת בנושא הסרסרות, שידול לזנות, כל מה שקשור להיבט הפלילי ואנחנו מתחקרים את הבחורות על נושא של סחר, על נושא של עושק, בודקים אם יש להן תעודות זהות מזויפות או לא, דרכונים, נכנסו באשרה לא באשרה, מסתננות.

יהודה בן עזרא: גם את הפן המקצועי שלנו וגם את הפן של סחר בבני אדם.

אורית זוארץ: מה התדירות בשיתוף פעולה יחד עם מחלק המוסר?

יהודה בן עזרא: הכול בהתאם למה שיש בשטח.

יהודה בן עזרא: אני לא יכול להכתיב למשטרה.

יהודה בן עזרא: זה הכול תלוי במפקד המרחב במשטרה.

יהודה בן עזרא: לדוגמה בירקון יש את צ'יקו, הוא מבחינתו כמה שיותר נבוא אליו לכל הפעילויות, כשהוא היה מפקד מרחב יפתח הוא הבין כשאנחנו הגענו מחודש יולי עד חודש ספטמבר כשהוא היה מפקד מרחב הפשיעה שלו ירדה ב-34% עובדתית.

יהודה בן עזרא: הוא הציג את הנתונים.

יהודה בן עזרא: לא אני.

יהודה בן עזרא: למשל דוגמה נושא של מחסומים.

יהודה בן עזרא: אם המשטרה מקימה מחסומים בנקודות מסוימות לבדוק כל מיני פעילויות שלהם אני מחבר את עצמי לפעילות שלהם.

יהודה בן עזרא: אין לי סמכויות כנגד ישראלים.

יהודה בן עזרא: זה חשוב שייאמר פה.

יהודה בן עזרא: אני לא יכול להפעיל סמכויות כנגד ישראלי.

יהודה בן עזרא: לא לעצור אותו, לא לעכב אותו, לא לאזוק אותו, כלום.

יהודה בן עזרא: אני רק יכול לבקש ממנו תעודת זהות.

יהודה בן עזרא: אחרי שהוא הראה לי תעודת זהות אני יכול לשחרר אותו.

יהודה בן עזרא: גם אם הוא מפריע לי לעבודתי אני לא יכול לעשות לו כלום.

יהודה בן עזרא: ואז בדיוק מה עשיתי?

יהודה בן עזרא: אני מחכה שעתיים עד שהמשטרה תגיע.

אורית זוארץ: האם במסגרת הסמכויות שלך נכון להיום כראש יחידת עוז יש לך מקום לבקש פעילות יזומה כזו, לא רק לחכות למשטרת ישראל.

אורית זוארץ: זה משהו שאנחנו נעשה.

אורית זוארץ: אני בהחלט אפנה למשטרת ישראל שוב וגם לשר ואני אעלה את זה כצורך ושזה יהיה מובנה בתוכנית העבודה שלהם, פעולות יזומות בכל המרחבים בשיתוף פעולה אתכם.

יהודה בן עזרא: יש לי קמב"ץ ביחידה שאחת הפעולות שהוא עושה זה לעשות איזון של פעולות כאלה ביחידה בכל המרחבים.

יהודה בן עזרא: זה אחד התפקידים שלו.

יהודה בן עזרא: הוא גם מטפל בבחורות שצריכות להשתקם במעון.

יהודה בן עזרא: אם המשטרה מעבירה אותן אז ברור לכם מה התנאים של המשטרה.

יהודה בן עזרא: זה אזיקים ידיים, רגליים, כל הפעולות האלה.

יהודה בן עזרא: זה נחשון.

יהודה בן עזרא: עלי לא חל חוק הכבילה הזה.

יהודה בן עזרא: אז אני מעביר אותן באוטו שלי בלי אזיקים, בלי כלום.

יהודה בן עזרא: אני עושה את זה מרצון טוב.

יהודה בן עזרא: אני לא מחויב לאזיקה.

יהודה בן עזרא: אם היא בורחת לי מהניידת אף אחד לא בא ואומר לי, למה היא ברחה לך מהניידת?

יהודה בן עזרא: מה שהן לא עושות.

יהודה בן עזרא: למשל מבקש שר, אם יש בחורה ויש עניין שהיא תעבור למעגן אם אתם יכולים לקחת אותה, אני מה שנקרא באופן וולונטרי, לא מחויב לזה.

יהודה בן עזרא: אבל אני עושה את זה.

יהודה בן עזרא: בדיוק כמו שלדוגמה מכלא גבעון ילדים שאמורים ללכת לפנימייה, אם ילוו אותם נחשון אז צריך לאזוק אותם ברגליים ובידיים, להביא אותם לפנימייה אזוקים ושמה לשחרר אותם.

יהודה בן עזרא: אז אני אומר למפקד כלא גבעון, לא צריך, אני מעדיף לחסוך מהילדים האלה את ההתנסות הזאת, אני אוביל אותם.

יהודה בן עזרא: עלי לא חל הנוהל הזה, ואני לוקח את הילדים לפנימייה.

אורית זוארץ: נתונים מאוד קשים מה שאתה אומר.

יהודה בן עזרא: אלה הנהלים שלהם.

יהודה בן עזרא: דרך אגב זה לא מרוע לב.

יהודה בן עזרא: זה הנהלים.

יהודה בן עזרא: זו הסיבה שמבקשים ממני, אומרים לי, תיקח אותם אתה.

יהודה בן עזרא: וזה מה שאני עושה.

גלעד מעודה: הפקחים של יחידת הסמך של המשטרה כאשר הם יוצאים לפעולות על בסיס של מודיעין, אתם עובדים על אותו נוהל?

יהודה בן עזרא: יחידת הסמך זה לא שלי.

יהודה בן עזרא: זה צריך לשאול את פיני.

אורית זוארץ: אני רוצה להוסיף שאלה.

אורית זוארץ: האם באמת אותן חקירות יזומות מתקיימות גם בחקלאות, באתרי בנייה ועובדי ועובדות סיעוד שנמצאות די מבודדות בבתים.

אורית זוארץ: גם לשם אתה מגיעים?

אורית זוארץ: עושים ביקורים?

רחל גרשוני: יש לך סמכות להיכנס לתוך בית?

יהודה בן עזרא: קודם כל אני יכול לדפוק, שלום, אני בא לבדוק.

יהודה בן עזרא: אם היא לא רוצה להכניס אותי היא לא מכניסה אותי.

רחל גרשוני: אז אין לך סמכות להיכנס.

יהודה בן עזרא: גם למשטרה אין סמכות להיכנס לבית בגלל שהוא שוטר.

יהודה בן עזרא: אבל אם אני בא, דופק על הדלת, אומר שלום, באתי לראות אם הכול בסדר עם העובדת הפיליפינית שלך, שואל את העובדת הפיליפינית, בודק גם את התעודה שלה, אם הכול בסדר אז אני אומר תודה רבה והולך.

יהודה בן עזרא: אם לא בסדר אני שואל עוד שאלות.

יהודה בן עזרא: עכשיו היא יכולה גם להגיד אני לא רוצה להכניס אותך הביתה.

יהודה בן עזרא: בדרך כלל מי שמסתיר משהו, לא רוצה להכניס אותך, מי שלא מסתיר אז אין לו בעיה שתיכנס.

יהודה בן עזרא: אז אתה נכנס בפנים, בודק.

יהודה בן עזרא: אם אני חושד במשהו אני מביא צו בית משפט.

אורית זוארץ: ולגבי חקלאות?

יהודה בן עזרא: אותו דבר.

אורית זוארץ: אתם מגיעים למושבים, ליישובים, לשטחים?

יהודה בן עזרא: אותו דבר.

יהודה בן עזרא: באותה מתכונת.

אורית זוארץ: כאשר תבנו את תוכנית העבודה אנחנו נשמח קודם כל לקבל את התכנון שלכם לגבי התדירות שבה אתם מגיעים לכל מקום, פחות או יותר, וכמובן לקבל קצת יותר נתונים כדי שנוכל לעקוב אחרי זה מקרוב.

יהודה בן עזרא: אנחנו עכשיו בתהליך של בנייה של הדברים האלו.

יהודה בן עזרא: בסך הכול אנחנו רק 5 חודשים על המפה.

יהודה בן עזרא: זה הכיוון.

אורית זוארץ: והקצב תואם את העבודה בסקטור הציבורי.

אורית זוארץ: אבל יחד עם זאת חשוב לנו בתור ועדה שכל הנושא הזה של סחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט יהיה בתודעה גם של הצוותים שנמצאים בשטח וגם בצוותים שנמצאים במשרד ונותנים מענה.

אורית זוארץ: כמובן שזה יהיה חלק מתוכנית העבודה שלכם בכל תחומי החיים, אם זה ימ"רים ואזורים שהם מרכזים פעילות של זנות ומועדני חשפנות ומכוני ליווי למיניהם, לעומת החקלאות ועובדי סיעוד ובנייה שגם הם חשופים להתעמרות מצד המעסיקים.

אורית זוארץ: תודה.

אורית זוארץ: יוסי אדלשטייין, נשמע אותך.

יוסי אדלשטיין: אני מנהל האגף לזרים.

יוסי אדלשטיין: הסמכות למעצר של שוהים בלתי חוקיים ולהרחקתם נתונה בידיי מתוקף האצלה של השר.

יוסי אדלשטיין: אנחנו משתפים פעולה עם כל הגורמים, החל מעוז, יחידת הסמך והמשטרה, סער, להב.

יוסי אדלשטיין: לגבי הסחר בנשים ובבני אדם, בבסיס יש הגברה של המודעות.

יוסי אדלשטיין: חלה תפנית מקצה לקצה בנושא הזה בכל המערכים.

יוסי אדלשטיין: אני היום פותח קורס נוסף לאנשים שלי ובחלק ממנו יש הרצאה של רחל גרשוני בנושא הזה.

יוסי אדלשטיין: שאלת לגבי משרד החוץ.

יוסי אדלשטיין: אני בשבוע שעבר נתתי במשרד החוץ הרצאה למחלקה הקונסולארית.

יוסי אדלשטיין: הם הזמינו לארץ 18 קונסולים ממדינות אירופה, קצת אפריקה ודרום מזרח אסיה.

יוסי אדלשטיין: נתתי להם הרצאה שנגעה בין היתר גם בנושאים של כניסת אנשים, של הנישואים הפיקטיביים, של כל התחומים האלה.

יוסי אדלשטיין: בקטע הזה של המודעות אנחנו באמת נמצאים במקום טוב.

יוסי אדלשטיין: להערכתי הנושא של סחר בנשים, אנחנו נמצאים במגמה של ירידה בשנים האחרונות, בשנתיים האחרונות.

יוסי אדלשטיין: אני לא יודע לכמת את זה במספרים אבל תחושתי, כיוון שאני מתעסק בזה, אז יש ירידה בסחר בנשים, בכל אופן סחר בנשים זרות.

יוסי אדלשטיין: לגבי סחר בבני אדם, אני אומר לכם את דעתי האישית כרגע, אני חושב שאנחנו יורים גבוה מדי ואנחנו לא נפגע בשום דבר.

יוסי אדלשטיין: כי המילה וההגדרה שתופסת סחר בבני אדם היא מילה מאוד בומבסטית.

יוסי אדלשטיין: היא מאוד יפה בתקשורת.

יוסי אדלשטיין: לדוח האמריקאי.

יוסי אדלשטיין: כולם מתקשקשים עם זה.

יוסי אדלשטיין: אבל בשורה התחתונה האכיפה בנושא סחר בבני אדם היא בעייתית מבחינת הראיות.

יוסי אדלשטיין: לטעמי התוצאות שלנו לא יהיו כמו שאנחנו מצפים.

יוסי אדלשטיין: אני אתן דוגמה.

יוסי אדלשטיין: אתמול ביחד עם סער,להב, נעצרו 30 עובדים תאילנדים באיזה משק חקלאי במושב ישע.

יוסי אדלשטיין: הביאו את התאילנדים, עצרו אותם, עצרו את המעסיק, חקרו את אשתו, את הבן שלו, את כולם.

יוסי אדלשטיין: עכשיו תראו רבותיי, העבירות שהמעסיקים האלה עוברים זה נושא של שכר, של שעות עבודה ומנוחה.

יוסי אדלשטיין: אם אנחנו ניקח את זה אז חצי ממדינת ישראל צריכה להיעצר על סחר בבני אדם כי הישראלים לא משלמים שכר מינימום ובאלף ואחד דברים.

יוסי אדלשטיין: וזה לא סחר אצל הישראלים.

אורית זוארץ: אי אפשר לתת לזה לגיטימציה בגלל שזה תופעה.

יוסי אדלשטיין: את לא מבינה את מה שאני אומר.

יוסי אדלשטיין: אני אומר שזאת תופעה וצריך לטפל בה.

יוסי אדלשטיין: אבל אנחנו לא צריכים לרוץ מהר עם המילה הזאת סחר.

יוסי אדלשטיין: ישנם דרכי ביניים שאפשר לטפל.

יוסי אדלשטיין: למשל אתמול עצרו את המעסיק וחקרו אותם.

יוסי אדלשטיין: אני אומר באופן גלוי, אני מתואם עם להב וסער וישבתי איתם אתמול בלילה ונכחנו בחקירות וראינו את הממצאים.

יוסי אדלשטיין: אני עכשיו לוקח את העובדים האלה ואמרתי להם אני מציע לכם לעבור למעסיק אחר.

יוסי אדלשטיין: אז קודם כל חלק מהעובדים לא רוצים לעבור.

יוסי אדלשטיין: טוב להם שמה.

יוסי אדלשטיין: הוא משלם להם.

יוסי אדלשטיין: שמה יש כל מיני טענות, שהוא מעביד אותם 14 שעות.

יוסי אדלשטיין: כל מיני טענות שאנחנו מכירים אותם מתחום החקלאות.

יוסי אדלשטיין: עכשיו אני אומר בצורה גלויה, אני לוקח את העובדים האלה ואני אעביר אותם על מנת שלא יהיו תחת אותו מעסיק, שלא ישפיע עליהם אם יהיו ראיות כאלה ואחרות.

יוסי אדלשטיין: אבל מה שקורה זה שבפן המנהלי, זה בפן הפלילי, בסדר, המשטרה תחקור אותו.

יוסי אדלשטיין: אני לא יודע במה היא תאשים אותו בסוף.

יוסי אדלשטיין: סחר אין שם.

יוסי אדלשטיין: זה הלנת שכר.

אורית זוארץ: אני אגיד לך איפה ה-bug שלי.

אורית זוארץ: כשאנחנו באים מלכתחילה עם אמירה שסחר בבני אדם אין שם אז אנחנו מקלים מראש.

יוסי אדלשטיין: לא מקלים.

יוסי אדלשטיין: את רואה את הראיות.

יוסי אדלשטיין: אין מה לעשות.

אורית זוארץ: כמו שאמרת בתחילת דבריך, כל הנושא של חקירה, איסוף מודיעין וראיות זה משהו שמשטרת ישראל עושה.

אורית זוארץ: ברגע שאתם כשאנשים שנמצאים מול אותם עובדים ונפגשים עם המצב שלהם כבר שופטים ומחליטים מראש מאוד קשה להיות במקום הזה שאומר בואו נחקור קצת יותר לעומק.

אורית זוארץ: יש כאן הפרה של זכויות אדם ואני גם לא אוותר.

יוסי אדלשטיין: כבוד היושבת ראש אפשר לחקור וצריך לחקור.

יוסי אדלשטיין: אני עוד פעם אומר, אני לא יודע אם אנחנו נלך להליך הפלילי עם הבן אדם הזה.

יוסי אדלשטיין: יכול להיות שילכו איתו להליך הפלילי.

יוסי אדלשטיין: מה שקורה זה שהקטע המנהלי אין לו הלימה עם הפן הפלילי.

יוסי אדלשטיין: ולמה אני מתכוון?

יוסי אדלשטיין: אני לקחתי מהמעסיק הזה את עורך הדין.

יוסי אדלשטיין: כי אין כרגע עדים בתיק.

יוסי אדלשטיין: הוא למחרת בבוקר הוא בא אלי ואומר לי תביא לי 30 עובדים אחרים.

יוסי אדלשטיין: אני מחויב לתת 30 עובדים אחרים למרות שלכאורה אני מגדיר אותו כעבריין.

יוסי אדלשטיין: יש לו היתרים שהמדינה נתנה לו והמדינה לא מסוגלת לבטל לו את ההיתרים.

אורית זוארץ: זו נקודה מאוד מאוד חשובה.

יוסי אדלשטיין: בוודאי שהיא חשובה.

אורית זוארץ: מה שאתה אומר בעצם שיש פה עבריין שמפר זכויות עובדים.

אורית זוארץ: למחרת הוא יכול להעסיק עובדים אחרים בלי שום בעיה.

אורית זוארץ: ברגע שאתה מוציא את העובדים מרשותו אתה לא מבטל לו את ההיתר.

יוסי אדלשטיין: כל זה נכון.

יוסי אדלשטיין: אני לא מסוגל לוותר לו את ההיתר.

רחל גרשוני: אבל התמ"ת יכול לבטל את ההיתר.

איריס מעיין: הוא "היה מת".

איריס מעיין: כלומר מבחינתו שהמשטרה תיקח ממנו את העובדים.

איריס מעיין: למחרת תן לו 30 עובדים.

אורית זוארץ: אני רוצה להבין מה ההליך שבעצם צריך לעבור כדי לבטל לו את ההיתר.

גלעד נתן: יש הליכים.

גלעד נתן: מה שבעצם יוסי צריך זה לא רק את ההליך הקיים אלא משהו מיידי.

גלעד נתן: כלומר שלא עכשיו ילכו ויערערו אצל רבקה ויבדקו.

גלעד נתן: אלא שקודם כל מי שלקחו לו את העובדים עכשיו על בסיס של מידע וחקירה אוטמטית מוקפא ההיתר.

יוסי אדלשטיין: אני אחדד את הנושא הזה.

יוסי אדלשטיין: לקחו לפני כחודשיים עובדים מכפר מימון שגם כן היתה איזו טענה של סחר.

יוסי אדלשטיין: כתב לי עורך הדין שלו מכתב פשוט מאוד, שהוא הולך לתבוע אותי נזיקין, על הנזקים שאני עושה לו.

יוסי אדלשטיין: והוא צודק.

יוסי אדלשטיין: הוא אמר לי, המעסיק רצח, בסדר?

יוסי אדלשטיין: הוא רצח.

יוסי אדלשטיין: תעמיד אותו לדין פלילי, תכניס אותו למאה שנה בבית סוהר.

יוסי אדלשטיין: מה אשמה החברה?

יוסי אדלשטיין: כל עוד שיש לו היתרים אתה לא יכול לפגוע בחברה.

יוסי אדלשטיין: תביא לי עובדים אחרים.

יוסי אדלשטיין: ואם לא נתבע אותך נזיקין.

יוסי אדלשטיין: שלא תתבלבלי יש לנו תביעות כאלה מהעבר, שהמדינה משלמת מיליוני שקלים.

יוסי אדלשטיין: אז לכן אני אומר שאנחנו פה לפעמים נתלים באילן גבוה של המושג הזה סחר ואני חושב שלפעמים צריך ללכת בדרך אחרות.

יוסי אדלשטיין: כי אני מניח שמעסיק כזה שאנחנו נתפוס אותו ואנחנו ניתן לו איזה חצי מיליון שקל קנסות וגם יגבו את הקנסות האלה אנחנו נרתיע יותר בצורה כזאת.

יוסי אדלשטיין: בשנים האחרונות היה משפט אחד שמשטרת ישראל הלכה עם מעסיק עד הסוף וזה צרפתי.

יוסי אדלשטיין: אז שפטו את צרפתי.

יוסי אדלשטיין: אני לא יודע מה הוא קיבל.

יוסי אדלשטיין: עבודות שירות.

יוסי אדלשטיין: הוא עשה חצי שנה עבודות שירות אחרי משפט של 4 שנים.

יוסי אדלשטיין: את מי זה הרתיע?

יוסי אדלשטיין: צריך לעבוד בתבונה.

יוסי אדלשטיין: קנס יכול להרתיע יותר.

יוסי אדלשטיין: אם אנחנו הולכים לפן הפלילי בלבד לא עשינו כלום כי המשפט לוקח למדינת ישראל לצערי בין שלוש לארבע שנים במקרה הטוב.

יוסי אדלשטיין: או שהמעסיק נפטר או שהעובד נפטר.

יוסי אדלשטיין: בסוף הוא מקבל כמה חודשי עבודות שירות.

יוסי אדלשטיין: בזה לא מיצינו שום דבר.

יוסי אדלשטיין: זו דעתי האישית.

יוסי אדלשטיין: אנחנו משתמשים במושג הזה סחר, זה בסדר, אבל לטעמי אנחנו לא פוגעים במטרה.

אורית זוארץ: התייחסות שלנו לסחר בבני אדם באה בעיקר לאור העובדה שיש כאן אנשים שזכויות האדם שלהם מופרות.

אורית זוארץ: עכשיו אנחנו פה מדברים בכל מיני רמות של הפרת זכויות אדם מאחזקת דרכון.

אורית זוארץ: זה לא בהכרח הסחר הקלאסי בבני אדם שהעבירו אותם בשרשראות מאפריקה לארצות הברית.

יוסי אדלשטיין: לכן אני אומר שאנחנו צריכים להתמקד.

אורית זוארץ: גם לא צריך לפחד מהמילה סחר.

יוסי אדלשטיין: אני הרי רוצה תוצאה.

יוסי אדלשטיין: אני רוצה תוצאה והרתעה.

אורית זוארץ: אבל כשאנחנו מכניסים את העבריינים האלה לקטגוריה של סחר בבני אדם, עצם הכנסתם לקטגוריה הזו כבר הופכת להיות גורם מרתיע.

יוסי אדלשטיין: זה לא מרתיע כבוד יושבת הראש.

יוסי אדלשטיין: תראי את כפר מימון.

יוסי אדלשטיין: עצרו אותו.

יוסי אדלשטיין: הוא היה עצור שלושה ימים המעסיק.

אורית זוארץ: צריך ללכת על כל ההליך לרבות הגשת כתב אישום.

יוסי אדלשטיין: בסוף על מה יגישו כתב אישום?

יוסי אדלשטיין: על זה שהוא החזיק את הדרכון?

רחל גרשוני: עושק.

יוסי אדלשטיין: על עושק.

יוסי אדלשטיין: מה זה עושק?

אורית זוארץ: אני מסכימה איתך שצריך לעבוד עליהם מערכתית.

איריס מעיין: מה שיותר מרתיע זה משהו אחר.

איריס מעיין: תפסנו בכפר מימון במשק של משה חיים אנשים שפגעו בזכויות האדם שלהם.

איריס מעיין: זה מרתיע.

יוסי אדלשטיין: אבל את לא הוכחת את זה עדיין.

יוסי אדלשטיין: את מבינה?

יוסי אדלשטיין: זה בעיה.

איריס מעיין: מה שמרתיע זה, שלמשל תפסנו בכפר מימון את האנשים של משה חיים והוא כרגע בחקירה פלילית, אז כדי להימנע מתביעה אנחנו לא מבטלים לך את ההיתר.

איריס מעיין: אנחנו רק מתנים אותו באלף תנאים.

איריס מעיין: אנחנו קצת מקטינים לך את המכסה.

איריס מעיין: אם היו לך 30 עובדים תקבל 20 עובדים.

אורית זוארץ: נאמרו כאן דברים מאוד חשובים שגם אני כמחוקקת יכולה לקדם.

אורית זוארץ: לכן חשוב לי לשמוע אתכם כל אחד מנקודת המבט שלו איפה הוא רואה את הקשיים, איפה הוא רואה את הכשלים, איפה הוא רואה את החקיקה משלימה את העבודה שלכם.

אורית זוארץ: כי בסך הכול המטרה שלנו שלא יהיו כאן תופעות של סחר בבני אדם ולא תהיינה הפרות של זכויות אדם.

אורית זוארץ: אנחנו לא מדברים כרגע על ישראלים שמפרים להם את הזכויות.

אורית זוארץ: כדי שאני אוכל לקדם את הנושא יחד עם חברי בכנסת חשוב באמת שתציפו את זה.

אורית זוארץ: מה שאתה אומר הליך מנהלי לפעמים יכול להיות הליך שהוא מרתיע יותר.

אורית זוארץ: אולי באמת נשמע את עורכת הדין שושנה שטראוס ואת איריס.

אורית זוארץ: אני רוצה לשמוע בגדול על המבנה, על הגדרת התפקיד, על סמכויות ועל דרכי פעולה.

שושנה שטראוס: יחידת סמך לעובדים זרים היתה יחידה במשרד התמ"ת שזה בעצם משרד העבודה.

שושנה שטראוס: היו לה שני סוגי סמכויות.

שושנה שטראוס: האחת, היא נתנה היתרים למי שביקש להעסיק עובדים זרים ומתוך הסמכות הזאת היתה לה גם סמכות לבטל את ההיתרים האלו.

שושנה שטראוס: דבר שני היא נתנה היתרים למי שרצה לתווך בעובדים זרים וגם למי שרצה להעסיק עובדים זרים כקבלן כוח אדם שזה בעצם העסקה.

שושנה שטראוס: הזרוע השנייה שלה היתה של אכיפה כנגד מעסיקים ומכוח הזרוע הזו היא מטילה קנסות ומגישה כתבי אישום נגד מעסיקי עובדים זרים שעוברים עבירות על חוק עובדים זרים וחוק שכר מינימום.

שושנה שטראוס: עכשיו כאשר הקימו את רשות ההגירה הרעיון היה שהסמכויות של יחידת הסמך יעברו לרשות ההגירה ואני תמיד אומרת, יש בזה לדעתי הגיון רב, כי היתה לפני זה חלוקה די מלאכותית בין ההיתר שבידי המעסיק והאשרה שבידי העובד שלו.

שושנה שטראוס: לדוגמה, אנחנו מדי שנה מאחרים בהארכת תוקף ההיתרים.

שושנה שטראוס: עושים הארכה גורפת של ההיתרים שבידי המעסיק.

שושנה שטראוס: אבל מה לגבי העובד שהאשרה שלו בינתיים התוקף פג.

שושנה שטראוס: זה לא עניינו.

שושנה שטראוס: זה עניין של משרד הפנים.

שושנה שטראוס: תמיד היה צורך בתמרונים.

שושנה שטראוס: האשרה של העובד וההיתר של המעסיק הם יחידה אחת וזה ראוי שזה יהיה במשרד אחד.

שושנה שטראוס: לכן באמת הדבר הראשון שעבר כאשר הקימו את רשות ההגירה והתחילו להתעסק עם יחידת הסמך העבירו את הסמכויות המנהליות למתן היתרים ולביטול היתרים למעסיקי עובדים זרים.

שושנה שטראוס: העבירו את זה לרשות ההגירה.

אורית זוארץ: עכשיו על המבנה של היחידה.

אורית זוארץ: כמה עובדים?

שושנה שטראוס: המבנה עדיין מעורפל של כל הרשות.

שושנה שטראוס: החלק השני של המעבר שזה ההעברה של הסמכויות הפליליות טרם הושלם מאחר וזה מחייב חקיקה, והחקיקה למרות שלפני שנה הגישו הצעת חוק ממשלתית, באמצע היו עיכובים וחילוקי דעות ורק בימים אלו אנחנו עכשיו בוועדת הפנים ואיכות הסביבה מכינים את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

שושנה שטראוס: מצבת כוח אדם וכל זה, עדיין לא סופית, כי בסוף החקיקה אז יועברו המפקחים שעוסקים באכיפה פלילית וגם התביעה לרשות ההגירה, אז הכול בשלב זה זמני.

שושנה שטראוס: מה שנעשה בשלב א' העבירו את החלק המנהלי ולקחו חלק מהמפקחים שעסקו בעבר בפלילי, אמרו להם, עכשיו אתם תעשו אכיפה מנהלית והעבירו אותם לרשות.

שושנה שטראוס: אני שמעתי כל מיני הערכות לגבי מספר המפקחים.

שושנה שטראוס: מנהל היחידה יכול יותר לדבר על מספרים.

שושנה שטראוס: אני באמת לא רוצה להטעות.

אורית זוארץ: כמה עובדים היו ביחידה בתמ"ת?

שושנה שטראוס: אולי היו 80 מפקחים.

שושנה שטראוס: 14 תובעים.

שושנה שטראוס: ואחר כך יש גם תובעים פרטיים שנותנים שירותים לתביעה.

אורית זוארץ: נכון להיום מי עבר כבר?

שושנה שטראוס: אלו שעוסקים במתן ההיתרים ואלו שעוסקים בביטול ההיתרים ואיזו קבוצה של מפקחים שייעדו אותם לעשות פיקוח מנהלי, לעשות חקירות מנהליות לצורך הפעילות של מתו או ביטול ההיתרים.

שושנה שטראוס: זה דבר שלא היה בעבר אבל מאחר שרצו כבר להעביר משהו אז העבירו אותם.

שושנה שטראוס: זה פגע במקצת באכיפה הפלילית נגד המעסיקים כי מספר המפקחים שעוסקים והם עדיין בתמ"ת באכיפה פלילית קטן.

שושנה שטראוס: בסוף הליך החקיקה, עוד מחצית או שליש מהם יעברו לרשות ההגירה.

שושנה שטראוס: יעשו את האכיפה הפלילית של דיני עבודה בפנים וחלק יישארו בתמ"ת ועדיין בתמ"ת תישאר יחידה שעוסקת בעובדים זרים במשולב עם היחידה שעוסקת באכיפה פלילית של דיני עבודה כלפי ישראלים.

שושנה שטראוס: זה קצת מסובך.

אורית זוארץ: אם הבנתי אותך נכון בסופו של דבר עדיין תישאר יחידה בתמ"ת?

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: היתה אמרה שיחידת הסמך תעבור לרשות.

שושנה שטראוס: אבל כשבאו לנתח איך זה יעבור אז הטענה של משרד התמ"ת יחד עם משרד המשפטים היה שמשרד התמ"ת זה משרד העבודה ואי אפשר לקחת ממנו את הסמכות לטפל בעבירות שהן פרופר עבירות דיני עבודה אפילו אם העבירות נעברו על ידי עובדים זרים.

שושנה שטראוס: והגיעו לחלוקה כזאת.

שושנה שטראוס: עבירה של העסקת עובד זר שלא כדין, מי שאין לו אשרה ואין לו היתר זה יעבור לפקחים ברשות ההגירה.

שושנה שטראוס: עבירה של אי מתן מגורים הולמים לעובד ואי מתן ביטוח רפואי לעובד שני המשרדים יאכפו את העונשים על העבירות האלה במקביל.

שושנה שטראוס: עבירות של אי תשלום שכר מינימום, ניכוי של עורך דין משכר העובד, אי מתן חוזה מפורט לעובד, אי מתן תלוש שכר לעובד, כל זה יישאר אך ורק בתמ"ת.

שושנה שטראוס: המפקחים שיעברו לרשות ההגירה לא יטפלו בעניינים האלה.

אורית זוארץ: יש לכם מסמך מסודר לגבי חלוקת התפקידים?

שושנה שטראוס: יש לנו את הצעת החוק.

אורית זוארץ: מעבר להצעת החוק.

אורית זוארץ: את מדברת על הצעת החוק שנמצאת עכשיו בסיום הליך החקיקה.

אורית זוארץ: מה שאני שואלת ולכן ביקשתי שנתכנס היום תמונת מצב נכון להיום.

אורית זוארץ: איפה הדברים עומדים?

אורית זוארץ: מי מטפל במה ואיך?

שושנה שטראוס: מה שאני יכולה להסביר שיש את מאיר שפיגלר שכותרת התפקיד שלו היא ממונה על יחידת הסמך.

שושנה שטראוס: יש לו שתי סמכויות.

שושנה שטראוס: הוא הסמכות שנותן ומבטל היתרים.

שושנה שטראוס: והוא הסמכות שאחראית על אגף האכיפה הפלילית של יחידת הסמך.

שושנה שטראוס: הוא בינתיים חולש על שני משרדים.

שושנה שטראוס: הוא גם נחשב עובד משרד התמ"ת ועובד משרד הרשות, עד שלא יסיימו את החקיקה והוא יהיה אך ורק ברשות.

שושנה שטראוס: אז הוא הגורם האחראי על כל הפעילות שתיארתי פה.

שושנה שטראוס: יש לו את הצוותים המנהליים שלו שנותנים היתרים.

שושנה שטראוס: זה מחולק לענפים.

שושנה שטראוס: יש ענף הסיעוד, ענף החקלאות, ענף התעשייה.

שושנה שטראוס: יש לו תת מחלקות.

שושנה שטראוס: יש לו אדם בשם ישי עמוסי שתפקידו הוא אכיפה מנהלית.

שושנה שטראוס: הוא אמור לבטל, לקבל או להמליץ בפני הממונה על ביטול היתרים למעסיקים בעייתיים.

שושנה שטראוס: ואז בחלק הפלילי שלו יש לו 4 מחוזות.

שושנה שטראוס: כל מחוז יש לו מפקחים שיוצאים לשטח ומבצעים את האכיפה הפלילית.

שושנה שטראוס: בגלל שייעדו חלק מהם לאכיפה מנהלית אז היום הכול פועל ביחד.

שושנה שטראוס: אבל שוב הגורם העיקרי זה מאיר שפיגלר ואז עם שתי הזרועות הוא מטפל.

אורית זוארץ: מה קורה עם רבקה מקובר וכל מה שקשור לחקירות מנהליות?

שושנה שטראוס: רבקה מקובר לא היתה ביחידת הסמך לעובדים זרים.

שושנה שטראוס: בתמ"ת היא היתה באגף אכיפה.

שושנה שטראוס: היא טיפלה ברישוי מתווכי כוח אדם בעיקר מתווכי כוח אדם זר.

שושנה שטראוס: היא טיפלה בזה במרץ רב וממש עקבה.

שושנה שטראוס: עיקר העבודה שלה היתה כאשר היא מצאה הפרות, עשתה שימוע, ביטלה רישיון והיתר של איזה מתווך, הגיעה ישר לבית הדין הארצי לעבודה, היתה צריכה שם להגן על הפעולה שלה.

שושנה שטראוס: בדרך כלל היא קיבלה גיבוי מבית משפט ואז למחרת אותם אנשים שבוטלו להם ההיתרים הלכו לחברה אחרת במישרין, בעקיפין, דרך קרובי משפחה.

שושנה שטראוס: מה שהיא עושה כל הזמן עוקבת אחריהם בכל הגלגולים וזה לא נפסק.

אורית זוארץ: העבריינים כל כך מתוחכמים.

שושנה שטראוס: את ביקשת רעיונות לחקיקה.

שושנה שטראוס: היא אמרה לי יש שני דברים שהם כן יכולים לעזור וזה דברים שהם כבר על הפרק.

שושנה שטראוס: אחד מהם זה הצעת תקנות שיש לנו ולדעתי זה הגיע כבר לועדת העבודה לקראת דיון של הפקדת ערבויות.

שושנה שטראוס: לשכה פרטית שרוצה לתווך עובדים זרים חייבת להפקיד ערבות.

שושנה שטראוס: עכשיו היתה החלטת ממשלה על זה, אחר כך תיקנו אותה והורידו את הסכומים של הערבויות.

שושנה שטראוס: אבל הגיעה לפחות באופן מוסכם לועדת העבודה הצעת תקנות ואנחנו מקווים שבקדנציה הזאת הן יעברו ואני צופה התנגדות קשה בועדה.

שושנה שטראוס: מה שאנחנו שומעים בועדות זה שהעובדים הזרים מנצלים את הישראלים ומנצלים את הלשכות ולא רוצים לעשות עבודה ובאים לפה רק כדי לנוח בחוף הים בתל אביב, לכן לא קל להעביר את החוקים האלו.

שושנה שטראוס: אז זאת חקיקה שכבר התקדמה.

שושנה שטראוס: אחר כך נצטרך להפעיל אותה.

שושנה שטראוס: דבר שני שהיא הצביעה עליו זה נוהל שגם התקבל כהחלטת ממשלה שיגבילו, במיוחד בענף הסיעוד, את הבאת העובדים הזרים לישראל בזמן שיש עובדים זרים מובטלים שהגיעו לישראל.

שושנה שטראוס: עכשיו שוב זה דבר שלא קל להעביר אותו כי ענף הסיעוד זה ענף מאוד רגיש, לא רוצים לפגוע בו.

שושנה שטראוס: אבל עכשיו יש התקדמות בתוך רשות ההגירה להקים, זה כרוך קודם כל בהלבנה מסוימת של עובדים זרים שהגיעו לסיעוד וטרם השלימו את התקופה המקסימאלית, יש להם עוד זמן, הלבנה, ואז כאשר לשכת תיווך פרטית רוצה להביא עובד מחוץ לארץ אנחנו אומרים קודם תסתכל בעובדים שאתה הבאת, האם יש לך כאלו שאין להם עבודה?

שושנה שטראוס: תשים אותם.

שושנה שטראוס: ואם הוא אומר, טוב, אני הבאתי אותם אבל בינתיים אני לא יודע איפה הם, אז אנחנו נגיד לו תיקח מהמאגר הזה.

שושנה שטראוס: אנחנו מקווים שזה יעבור.

שושנה שטראוס: אם זה ייכנס לתוקף ואם זה יעבוד זה יכול באמת לפתור בעיות.

שושנה שטראוס: כי כמו שרבקה אומרת ברגע שאין את ה-incentive להביא עוד ועוד עובדים כדי לגבות מהם עמלות, וברגע שיש לך ערבות שאם באמת יגלו שהבאת עובד עם ויזה ולא נתת לו עבודה יש לך סיכוי שירצו ערבות משמעותית אז אני חושבת שהפעילות הזאת תיפסק.

שושנה שטראוס: הפעילות של רבקה אמורה לעבור לרישוי וביטול מנהלי של היתרים למתווכי כוח אדום, אמורה לעבור ליחידת הסמך.

שושנה שטראוס: כבר עברה במקצת.

שושנה שטראוס: עכשיו אנחנו בעצם בשלבים אחרונים של מעבר הפעילות הזו.

שושנה שטראוס: מי שירש את סמכויותיה של רבקה, סמכויות השר לעניין זה, זה מאיר שפיגלר והוא יש לו מרכז שעושה את הטיפול היותר אדמיניסטרטיבי והחקירות והתלונות יגיעו לארבעת המחוזות שלו והלשכה המשפטית תסייע כמה שהיא תוכל.

אורית זוארץ: שפיגלר יוכל כמי שעומד בראש המערך הזה הוא הולך לנהל את כל הנושא הזה בעצמו?

שושנה שטראוס: הוא רואה את המערך ויש לו אדם שמרכז את הלשכות הפרטיות והוא מבחינה אדמיניסטרטיבית מקבל, מעביר.

אורית זוארץ: יש כאן היבטים יותר מקצועיים מבחינת האכיפה.

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: חוץ מזה יש לו את ארבעת ממוני המחוזות שלו שהם מנהלים את המפקחים הפליליים, המפקחים המנהליים.

שושנה שטראוס: כשתגיע תלונה היא תועבר למחוז הנכון.

שושנה שטראוס: הלשכות מחולקות בין המחוזות.

שושנה שטראוס: כל מחוז יש לו מספר לשכות שהן באחריותו.

שושנה שטראוס: ואז המפקחים המנהליים של אותו מחוז שהוכשרו לצורך אכיפה מנהלית הם יבדקו, יחקרו, יבנו תיק, יסכמו את התיק.

שושנה שטראוס: אם הם ממליצים לערוך שימוע ולבטל את ההיתר הלשכה המשפטית תסייע לנסח אותו.

שושנה שטראוס: בסופו של דבר אחרי שמיעת טענות לכאן ולכאן הממונה יצטרך לקבל החלטה כמו שרבקה קיבלה בעבר.

שושנה שטראוס: רבקה בעבר באמת ניהלה את החקירות.

אורית זוארץ: בצורה מאוד מערכתית.

אורית זוארץ: השאלה היא אם הפיזור הזה לא יהיה בסופו של דבר בעוכרינו.

שושנה שטראוס: מאיר שפיגלר בדעה שזו שיטה מתאימה שהוא יכול לנהל את זה והוא מדגיש שיש לו מפקחים רבים, יותר מאשר לרבקה.

שושנה שטראוס: היום יש לה היה מפקח אחד.

שושנה שטראוס: אולי היום יש לה שלושה ארבעה.

שושנה שטראוס: אז באמת יש לו מערך יותר רחב.

גלעד נתן: להפיל עליו עכשיו עוד משהו שבתוך המערך הבן אדם שאומר לי שהוא מרכז אומר לי אני לא מסוגל לעשות את זה.

גלעד נתן: זה היה לפני חודשיים כבר.

שושנה שטראוס: המרכז הוא לא ירש את התפקיד של רבקה.

שושנה שטראוס: המרכז הוא לצורך העבודה המשרדית ויש הרבה עבודה משרדית.

אורית זוארץ: זאת אומרת העבודה של רבקה מתחלקת עכשיו בין המחוזות שבסופו של דבר בקצה זה אמור להגיע למר שפיגלר.

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: הסמכות לקבל את ההחלטות בסופו של דבר זה של מר שפיגלר.

שושנה שטראוס: הוא קיבל את האצלת הסמכות של השר.

רחל גרשוני: היא עורכת חפיפה?

שושנה שטראוס: כן.

שושנה שטראוס: היא מאוד מאוד פעילה בחפיפה.

גלעד נתן: היא לא היתה כל כך מרוצה בחפיפה.

גלעד נתן: ההערכה שלה לגבי התוצאה של העבודה החדשה לא היתה חיובית בלשון המעטה.

שושנה שטראוס: אני רציתי להעלות עוד דבר פה שכדאי אולי שיושבת ראש הוועדה תהיה מודעת לזה.

שושנה שטראוס: יש הצעת חוק לדיון גם בועדת העבודה והרווחה.

שושנה שטראוס: היא עלתה כמה פעמים והמדינה הצליחה כמה פעמים לעכב אותה.

שושנה שטראוס: אבל היא עולה חדשות לבקרים והיא כנראה תעבור.

שושנה שטראוס: זאת הצעת חוק משותפת ליושב ראש הוועדה ועוד כמה חברי כנסת שכל אדם מגיל 80 או 85 או 90 במדינה יהיה זכאי באופן אוטמטי להעסיק עובד זר.

שושנה שטראוס: זה הנוסח של החוק שככה הוא נברא.

שושנה שטראוס: עכשיו אנשים שאני מדברת איתם בתחום הטיפול אומרים זה דבר מצוין.

שושנה שטראוס: יש כמה טענות שעומדות מאחורי זה.

שושנה שטראוס: ראשית שאדם שילם מיסים, שירת בצבא, הוא הגיע לגיל 80, 85, 90, הוא רוצה שיהיה לו מישהו שיגור איתו בבית, עזרה בבית.

שושנה שטראוס: למה שהמדינה לא תיתן?

שושנה שטראוס: זו טענה אחת.

שושנה שטראוס: טענה שנייה היא, יש את מבחן ADL שעושים כדי לראות אם אתה באמת חייב עובד זר.

שושנה שטראוס: זה מבחן לטענתם משפיל.

שושנה שטראוס: הקשיש צריך להראות שהוא יודע להתלבש, הוא יודע לקום.

שושנה שטראוס: אלה מבחני השפלה.

שושנה שטראוס: למרות שבאמת היו טענות כי המבחן הזה הוא תנאי לקבלת גמלת סיוע מהביטוח הלאומי וועדת העבודה הקימה ועדה שבראשה עמד מי שמאוד התנגד למבחנים האלה, איזה דוקטור, אני לא מכירה לגמרי.

שושנה שטראוס: ההמלצות בסוף הבדיקה שהם עשו היו שהמבחן הוא סביר ונעשה בצורה מכובדת.

שושנה שטראוס: בכל אופן אומרים אדם שהגיע לגיל מופלג לא חייב לעבור דבר כזה.

שושנה שטראוס: ברור אם הוא רוצה עובד זר למה שלא יקבל?

שושנה שטראוס: עכשיו הדברים האלו יש בהם אמת מסוימת.

שושנה שטראוס: אבל אנחנו יודעים שמהצד השני יש תמריץ להביא עובדים זרים לארץ על מנת לגרוף עמלות ואם יש אוכלוסיה של עוד מאה אלף איש שיהיו זכאים באופן גורף לקבל היתרים לעובדים זרים אז יש הרבה רמאויות שיכולות לקרות בהרבה גוונים.

שושנה שטראוס: יכול להיות במובן הכי פשוט הבן אדם חשב שהוא רוצה עובד זר.

שושנה שטראוס: מישהו אמר לו, אתה יודע שאתה זכאי בכלל.

שושנה שטראוס: תביא.

שושנה שטראוס: הוא הביא.

שושנה שטראוס: ואחרי שבוע הוא אמר בעצם אני לא צריך.

שושנה שטראוס: והעובד הזר נמצא פה כבר ואז מה לעשות.

מיכל יוספוף: שושנה יש תקדים לזה.

מיכל יוספוף: את זוכרת את חברת כוח אדם אשד?

מיכל יוספוף: היא היתה לוקחת מאנשים הצהרות שהם רוצים עובד זר ולמעשה אחר כך היא היתה שמה את העובד הזר במקום אחר.

מיכל יוספוף: הוא בכלל לא היה מגיע למעסיק.

יוסי אדלשטיין: גם היום, יש היום כעשרת אלפים בעלי היתרים שהם ביקשו את ההיתר שיהיה לנו ליום שחור.

יוסי אדלשטיין: עכשיו חברות כוח אדם לוקחות את ההיתר הזה, מחתימות כל מיני אנשים, לפעמים את הילדים, תמורת כסף, זה יפויי כוח.

יוסי אדלשטיין: אני בא לביקור בית אצל קשיש, הוא אומר לי אני לא הזמנתי עובד.

יוסי אדלשטיין: לא צריך עובד.

יוסי אדלשטיין: אני חי לבד.

יוסי אדלשטיין: אבל העובד על שמו מסתובב בארץ.

יוסי אדלשטיין: זה היום שיש היתר ובוחנים אותו.

יוסי אדלשטיין: מחר ברגע שיהיו מאה אלף כאלה חבל על הזמן מה שיהיה.

אורית זוארץ: אז בעצם העמדה שלכם לא לפרוץ את מה שקיים?

יוסי אדלשטיין: נכון.

שושנה שטראוס: המדינה וועדת השרים התנגדה לחוק הזה אבל היא עברה בקריאה ראשונה.

שושנה שטראוס: באמת אומרים לנו בוועדה, איך אתם חושדים בכל אדם?

שושנה שטראוס: זה בעייתי.

שושנה שטראוס: היו דיונים.

שושנה שטראוס: ניסינו לצמצם את החוק, להעלות את הגיל, לומר שזה יהיה רק עובדים זרים מתוך ישראל.

שושנה שטראוס: אבל זה לא הכי טוב כי אתה מעביר עובד לבן אדם שקיבל היתר.

שושנה שטראוס: בינתיים מביאים להוא עובד מחו"ל ולמחרת הוא אומר בעצם אני לא צריך אותו.

שושנה שטראוס: דיברנו על זה בכמה אופנים.

שושנה שטראוס: אמרנו שאולי צריך בכל אופן חוות דעת של רופא.

שושנה שטראוס: זו פריצה שקוראת לגנב.

שושנה שטראוס: יכול להיות שמה שצריך לומר זה אחרי שתהיה ערבות ומאגר אז מתאים לעשות את זה.

אורית זוארץ: תודה רבה.

יוסי אדלשטיין: יש עוד סעיף אחד שאני רוצה להעלות ברשותך שהוא לאו דווקא קשור לוועדה אבל הוא משפיע על כל המערכים.

יוסי אדלשטיין: יחידת הסמך וכל מיני גורמים מטילים המון קנסות.

יוסי אדלשטיין: מיליונים של קנסות.

יוסי אדלשטיין: הבעיה שהקנסות האלה לא נגבים.

יוסי אדלשטיין: כל המעסיקים שמקבלים קנסות במיליוני שקלים שהיום ההערכה היא שזה מגיע לסביבות 80 מיליון שקל הטלות.

יוסי אדלשטיין: הם לא נגבים.

יוסי אדלשטיין: אנשים לא פוחדים.

יוסי אדלשטיין: הם יודעים שבלאו הכי לא גובים, אז תטיל עוד קנס.

יוסי אדלשטיין: יש לזה השפעה מערכתית על כל הגורמים.

שושנה שטראוס: אולי אני אתייחס לשתי הנקודות שיוסי העלה.

שושנה שטראוס: אני לא אתייחס לנושא של ביטל ההיתרים.

שושנה שטראוס: שוב כשיש חשד חמור נגד מעסיק של עובד זר יש אפשרות לבטל את ההיתר.

שושנה שטראוס: אני ראיתי בזמן האחרון תיק שאפילו המשטרה, בית משפט בעת הגשת כתב האישום היא כבר ביקשה לא לאפשר לבן אדם להעסיק עובדים זרים שזה משהו חדש וזה גם מבורך.

שושנה שטראוס: אבל בדרך כלל המשטרה מודעת לכך שיש בעל תפקיד ביחידה שמסמכותה לבטל היתרים.

שושנה שטראוס: מעבירה לו את המקרים החמורים שבהם דרושה פעולה מהירה ויש לו שיקול דעת.

שושנה שטראוס: בסופו של דבר הממונה מקבל את ההחלטה אבל האיש הזה יכול לקבל החלטות ביניים ולבטל היתרים.

שושנה שטראוס: דבר שבאמת מבחינת חקיקה, זה לא קל.

שושנה שטראוס: לפי חוק עובדים זרים התקופה המקסימאלית לביטול היתר זה שנה.

שושנה שטראוס: אפשר לבטל היתר ולסרב לשנה.

שושנה שטראוס: היה ראוי שאדם שעבר עבירה יותר חמורה ההיתר יהיה מבוטל לו במשך תקופה יותר ארוכה וזה מחייב תיקון חוק עובדים זרים.

שושנה שטראוס: ניסינו בעבר לתקן את זה.

שושנה שטראוס: ביקשו להגדיל את שיקול הדעת.

שושנה שטראוס: זה לא היה קל.

שושנה שטראוס: אבל זה דבר שראוי אולי לשקול.

שושנה שטראוס: לגבי מה שיוסי אמר ביחס לקנסות.

שושנה שטראוס: אכן בכל המדינה יש בעיה של גבייה.

שושנה שטראוס: הוצאה לפועל בכל התחומים היא בעייתית.

שושנה שטראוס: בזמן האחרון כל הקנסות שלנו שלא משולמים במועד מועברים למרכז לגביית קנסות.

שושנה שטראוס: הם העלו בזמן האחרון את אחוז הגבייה.

שושנה שטראוס: אבל עדיין הגבייה כמו בכל התחומים בישראל היא לא מושלמת.

שושנה שטראוס: בחוק ההסדרים עבר תיקון לחוק עובדים זרים שייסד נוהל שקיים אצלנו ממילא.

שושנה שטראוס: אבל זה היה טוב שקבעו את זה בחוק.

שושנה שטראוס: שהממונה רשאי לא לתת היתר למעסיק שלא הסדיר קנס.

שושנה שטראוס: עכשיו זה נכנס לחוק לפני כמה חודשים.

שושנה שטראוס: זה גם יכול לסייע.

שושנה שטראוס: אנחנו ראינו שבתחומים שהפעלנו את זה בעבר הדברים באמת השתפרו.

אורית זוארץ: איריס את רוצה להוסיף?

איריס מעיין: עני עורכת דין איריס מעיין.

איריס מעיין: אין לי הרבה מה להוסיף.

איריס מעיין: ההסדר בין הסמכויות שלי למסד אותם יעבור את הקריאה השנייה והשלישית.

אורית זוארץ: שושנה, היתה אי הבנה אם היא עוד בתמ"ת או שהיא כבר הפכה למשרד הפנים.

אורית זוארץ: הבנתי שהיא עברה למשרד הפנים.

אורית זוארץ: איפה את נמצאת?

איריס מעיין: אני הייתי ואני אשאר בתמ"ת.

איריס מעיין: אני ממונה על זכויות עובדים זרים.

איריס מעיין: התפקיד שלי הוא תפקיד שאני די יוזמת בו.

איריס מעיין: הוא תפקיד מעורפל.

איריס מעיין: זה תפקיד שמוגדר רק על ידי ועדת אנדור שקבעה על שינוי שיטת העסקת עובדים זרים והקביעות שלה למעשה יושמו רק בנושא עובדים זרים בתחום הבניין.

איריס מעיין: יש לי מגוון של סמכויות לקבל תלונות וסמכויות אופרטיביות בנוגע למסקנות אחרי ממצאי בדיקת התלונה בנושא של עובדים זרים בתחום הבניין.

איריס מעיין: ביתר התחומים אני כל הזמן שאפתי להרחיב את גזרת הפעולה שלי והיו גורמים אחרים ששאפו להצר את צעדי.

איריס מעיין: קיבלתי הנחיה חד משמעית לא לטפל ולא לענות לציבור.

איריס מעיין: הנחיה שמאוד קשה לציבור עצמו בנושא של העסקת עובדים זרים בסיעוד.

אורית זוארץ: מי מטפל בזה?

איריס מעיין: אף אחד.

איריס מעיין: אף אחד לא יכול.

איריס מעיין: תראי, אפשר לקבל תלונות בנוגע להעסקת עובדים זרים בסיעוד.

איריס מעיין: התלונות האלה נמסרות ישירות למחוזות.

אורית זוארץ: זאת אומרת שאם את מקבלת תלונה את צריכה להעביר אותה לשפיגלר?

שושנה שטראוס: לגמרי.

שושנה שטראוס: כי אם היא מקבלת תלונה למשל, אני עובד סיעוד, לא קיבלתי שכר מינימום, אז הגורם שיאכוף את זה יהיה בתמ"ת.

איריס מעיין: היום זה עדיין מאוד פשוט משום שזה אותו בן אדם.

איריס מעיין: זה אותו ממונה על מחוז תל אביב שהוא היום כמו מאיר שפיגלר, אוחז שני כובעים.

איריס מעיין: אני אומרת לו, הנה תלונה של עובד זר בסיעוד.

שושנה שטראוס: צריך להביא את זה למשרד התמ"ת.

שושנה שטראוס: יש אגף אכיפה.

שושנה שטראוס: עומדת בראשו יפה סולימני.

שושנה שטראוס: יש לה גם עזרה מנהלית וגם עזרה פלילית.

שושנה שטראוס: הם יטפלו בתלונות האלה.

אורית זוארץ: לא.

אורית זוארץ: מה ייעשה בעתיד, דייה צרה בשעתה.

אורית זוארץ: בואו נדבר על מה קורה היום.

אורית זוארץ: עד שנסיים את הליך החקיקה ועד שתגיע הגאולה.

אורית זוארץ: אני רוצה להבין איך הדברים מתנהלים היום.

שושנה שטראוס: אם מישהו יש לו תלונה בענף הסיעוד הוא אמור להרים טלפון או לבוא לפקחים שלנו באחד המחוזות והם יטפלו לו בתלונה הזאת או בכלים מנהליים או בכלים פליליים בהתאם לשיקול הדעת מה שמתאים למקרה.

איריס מעיין: השאיפה שלנו לדעתי סביב השולחן הזה היא לתמרץ בצורה הכי טובה שכל אחד מאיתנו יודע בתחום המגזר שלו, שהעניינים יתחילו לעבוד כמו שצריך.

איריס מעיין: החלטנו על הקמת רשות, שהרשות הזאת תעבוד.

אורית זוארץ: צריך לסיים את כל ההליכים.

אורית זוארץ: את מדברת פה על תהליכים של חקיקה שעוד לא הסתיימו.

איריס מעיין: לכן אני אומרת כל אחד בגזרה שלו ומה שהוא יודע לעשות כדי לקדם את העניין הזה.

איריס מעיין: אז היום את שואלת אותי מה אני עושה, אני מעבירה את התלונה הלאה.

איריס מעיין: אותו דבר בחקלאות.

איריס מעיין: אותו דבר בתעשייה ושירותים.

איריס מעיין: אותו דבר כשמדובר על פליט כאשר הפליטים הם הגזרה החלשה ביותר בין המועסקים.

איריס מעיין: סליחה הפליטים הם לא הכי חלשים.

איריס מעיין: הפליטים יותר חזקים ממהגרי עבודה.

איריס מעיין: מבקשי המקלט הם הכי חלשים.

איריס מעיין: כי מי שהוכר כבר כפליט הוא ישראלי כמעט.

איריס מעיין: כל אלה החלשים מופנים לאגף האכיפה.

איריס מעיין: מבחינתי אגף האכיפה אמור לבצע את האכיפה לפי שיקול דעתו והנהלים וההנחיות שלהם ולקבל החלטות לפי ממצאי האכיפה שלהם אם הם מצדיקים נקיטת הליכים פליליים או שהם מצדיקים נקיטת הליכים מנהליים או גם וגם, והכול לא בסמכותי בכלל להתערב.

אורלי דהן: לא הבנתי.

אורלי דהן: מבקשי מקלט פונים אלייך?

איריס מעיין: כן.

איריס מעיין: הם פונים אלי.

איריס מעיין: עבדתי במסעדת סלמן, הוא גלגל אותי מכל המדרגות וזרק אותי מקומה שנייה כשבאתי לבקש את המשכורת על שלושה חודשים האחרונים.

גלעד נתן: זה לא משנה את העובדה שמגיע לו שכר מינימום?

יוסי אדלשטיין: אני אמרתי.

גלעד נתן: בסדר.

גלעד נתן: זה התפקיד שלה, זה התפקיד שלך.

גלעד נתן: אתה צריך לתפוס עובד שהוא בלתי חוקי והיא צריכה לעזור לו אם הוא מתלונן.

אורית זוארץ: יש כאן עבירה שנעברה כלפי אדם שנמצא בתוך גבולות מדינת ישראל.

אורית זוארץ: זה לא משנה מה הסטטוס שלו מבחינת הרשאה.

יוסי אדלשטיין: יש פה עבירה שרק חלק ממנה מנסים לאכוף כי היו צריכים לאכוף גם כנגד המעסיק.

יוסי אדלשטיין: הוא עשה מעשה לא חוקי.

יוסי אדלשטיין: את זה לא עושים.

איריס מעיין: זה בדיוק מה שאני אמרתי ואם צריך הבהרה בעניין הזה אז אני אבהיר.

איריס מעיין: אני אומרת הגיע אלי אותו מבקש מקלט.

איריס מעיין: זאת היתה טענתו בפניי.

איריס מעיין: קחו, אלה הפרטים שלו, זה הטלפון שנתן לי, זו הכתובת שנתן לי.

איריס מעיין: אולי נתן לי גם כמה מסמכים.

איריס מעיין: אלה המסמכים שנתן לי.

איריס מעיין: אלה ההסברים שהוא נתן לי על המסמכים האלה.

איריס מעיין: קחו טפלו.

איריס מעיין: אתם רוצים עכשיו לגשת לשם?

איריס מעיין: או לשאול אותו איפה הוא גר ולהתחיל לבדוק את המגורים שלו, תעשו מה שאתם מוסמכים לעשות.

איריס מעיין: קחו, טפלו.

איריס מעיין: אני מעבירה את זה אליהם בהבדל הסמכויות שלי כאשר מדובר בעובד מתחום הבניין.

איריס מעיין: במקרה כזה אני מוסמכת לבצע בהתאם לנוהל תאגידים שזה הנוהל שעל פיו אותן חברות כוח אדם שהן sort purpose companies להעסקת עובדים זרים בבניין, מקים אותם ומסדיר את הדרכים שהן יקבלו היתר לעבוד וההיתר להעסיק עובדים זרים.

איריס מעיין: מכוח אותו נוהל אני מוסמכת לברר תלונות של עובדים והיתה מממצאי בדיקת התלונה היתה ראייה שהופרו הזכויות שלהם אני מוסמכת להגיד גם בין היתר שהעובד הזה יוכל לעבוד לא בתאגיד הזה אלא יעבור ממצבת העובדים של תאגיד זה למצבת העובדים של תאגיד אחר בתחום הבניין.

איריס מעיין: זה נוהל.

איריס מעיין: אנחנו כל הזמן מדברים על נוהל.

איריס מעיין: זה נורא חשוב.

איריס מעיין: זה נשאר בחדר הזה שזה לא חוק כי החברות האלה מתחילות לגלות שזה לא חוק והן לא משתפות איתי פעולה.

איריס מעיין: כי אני עד עכשיו עושה אבו עלי כאילו שאני מי יודע מי.

איריס מעיין: אבל לאט לאט הן מגלות שאני בסך הכול איזה פיון.

איריס מעיין: אז אני מבררת את התלונות ובעצם מבצעת חקירה שפה אני די מגדילה ראש.

איריס מעיין: אם זה מול התאגידים האלה אם זה מול רשויות אחרות ומביאה תיק יותר מבושל עם המלצות כבר מה בראיות שאני אספתי וזה מבוסס על הידע שלי ועל המיומנויות שלי כתובעת בתחום הפלילי וכמי שמכירה את המערכת הזאת ובאה מתוכה ומכירה גם את התחום המנהלי, המלצות מה בראיות האלה מצדיק נקיטת הליכים מנהליים, מה מצדיק נקיטת הליכים פליליים, וממליצה על נקיטת ההליכים האלה.

איריס מעיין: זאת אומרת כשאני מעבירה את זה לממונה המחוז שאחראי על טיפול באותו תאגיד עבריין לכאורה אז זה כבר מגיע מבושל עם המלצות.

איריס מעיין: אין הרבה פעולות נוספות שהוא צריך לבצע כדי לנקוט בתהליך הפלילי או בתהליך המנהלי.

איריס מעיין: המפקחים אוהבים לקבל את התיקים שלי כי הם כבר מבושלים.

איריס מעיין: אלה הסמכויות שלי וזה מה שאני עושה היום.

איריס מעיין: חוץ מזה אני מתאמת במשרד התמ"ת בנושא סחר שזה מה שרלוונטי לוועדה הזאת.

מיכל יוספוף: אפשר רגע הבהרה?

מיכל יוספוף: את אומרת שאת מעבירה את התיק לממונה, זה הממונה של התמ"ת?

איריס מעיין: לממונה.

איריס מעיין: אני לא יודעת של מי הוא.

איריס מעיין: נאיף, רפי או ששון פלוס רפי.

איריס מעיין: בחקיקה שתעבור ותעשו לי טובה תעזרו לי, יהיו לי כפי שכבר הסברתי שלושה מגדרים חשובים מאוד של פעולה.

איריס מעיין: גברתי יושבת הראש עוסקת בנושא של סחר בבני אדם.

איריס מעיין: ממה שאני רואה בפריזמה שלי זה סחר בבני אדם למטרות עבודה.

איריס מעיין: אני לא רואה סחר בבני אדם למטרות מין.

איריס מעיין: כל הנושא של דיני עבודה, התחום הזה הוא תחום מאוד מיוחד.

איריס מעיין: הוא לא תחום זכויות רגיל.

איריס מעיין: הוא תחום זכויות שמוסדר על ידי מדינות בצורה פטרנליסיטית באופן שהמדינה בודקת זכויות של מעסיק וקובעת לו, אתה תשלם שכר מינימום איקס.

איריס מעיין: גם לעובד היא קובעת, אתה תקבל שכר מינימום איקס.

איריס מעיין: אולי לפעמים בניגוד לרצונם ההדדי.

איריס מעיין: אתה יורד לזכויות יסוד של בני אדם.

איריס מעיין: בכל העולם זה ככה.

איריס מעיין: התחום של הסדרת דיני עבודה, זו דוגמה קטנה שנתתי גברתי, הוא תחום מאוד מיוחד.

איריס מעיין: הוא תחום של מומחיות.

איריס מעיין: הוא לא יכול להיות מוסדר על ידי מי שאיננו מומחה לדבר.

איריס מעיין: וזה לא רק דיני עבודה.

איריס מעיין: זה גם נגזר מתחומים אחרים שמשרד כמו משרד עבודה, ויש כאלה שאומרים אפילו זה לא מתאים שזה יהיה תעסוקה, מסחר ותעשייה.

איריס מעיין: צריך היה להפריד את המסחר והתעשייה מהתעסוקה שזה גם דבר שטוענים.

איריס מעיין: לא כל שכן להתחיל עכשיו את כל הנושא של הגירת עבודה.

איריס מעיין: אז הגירת עבודה באמת יש לה שני אינטרסים גדולים.

איריס מעיין: הגירה ועבודה שהם ביחד אבל הם עדיין שונים מאוד במהותם וחשוב מאוד ששני גורמים מומחים יטפלו בהם.

איריס מעיין: מומחה בהגירה לענייני משרד הפנים ומומחה בעבודה לענייני משרד התמ"ת.

איריס מעיין: לכן חשוב מאוד שיישאר מי שנוגע בהגירת עבודה במשרד התמ"ת והרעיון הזה הוא רעיון חכם מאוד.

איריס מעיין: חשוב לי שלא ניכנס לויכוחים או לשאלות בנושא הזה.

אורית זוארץ: הדבר הזה נשמע לי מאוד אמורפי ויש זליגה של סמכויות מצד לצד.

איריס מעיין: זה לא אמורפי וגם לא לא ברור.

אורית זוארץ: יש כאן ערבוב ברמה של מתן היתרים.

איריס מעיין: לא צריך להיות ערבוב.

איריס מעיין: כשהחוק ייכנס לתוקפו ואני מאוד מציעה לגברתי לקרוא את הצעת החוק כי זה יבהיר לה מאוד איך זה עובד וזה עובד בצורה הגיונית גם לפי החוק הקשה הזה.

איריס מעיין: אבל זה הרע במיעוטו ואפשר לעבוד לפי הרע הזה.

איריס מעיין: אפשר בהחלט ולעבוד טוב אם נעבוד לפיו.

איריס מעיין: החוק הזה כבר הגיע להסדרה טובה של העניין של הסמכויות בין התמ"ת לבין הפנים וזה בסדר גמור.

איריס מעיין: אולי יש יותר מדי התייעצויות הדדיות.

איריס מעיין: יהיו כאלה שיתפסו את זה על הרקע הזה אבל בסדר.

איריס מעיין: כשצריך לעבוד זה יעבוד.

איריס מעיין: חשוב מאוד שנושא התעסוקה יישאר במשרד התמ"ת.

איריס מעיין: כל נושא התעסוקה.

איריס מעיין: אז אתה גם יכול לחלוש.

איריס מעיין: כשיש עובד זר שהזכויות שלו מופרות זה מושך למטה את כל זכויות העובדים של עובדים שאינם עובדים זרים בישראל, שהם אזרחי ישראל.

איריס מעיין: במובן זה למשל, לפי החוק החדש לא רק זכויות מכוח חוק עובדים זרים יאכפו אלא כל הזכויות.

איריס מעיין: חוק שעות עבודה ומנוחה, הסכמים קיבוציים, חוק שכר מינימום שכיום כבר נאכף אבל חוקים אחרים שלא נאכפים, חוק חופשה שנתית, כל החוקים האלה יאכפו.

איריס מעיין: דמי הבראה, כל הנושאים האלה שהיום נאכפים כלפי עובדים ישראלים ולא נאכפים כלפי עובדים זרים, אז למשל תהיה הרמוניזציה בעניין הזה שהיא חשובה מאוד.

איריס מעיין: זה יהיה אחד מהראשים.

איריס מעיין: אז יהיו לי שלושה ראשים מאוד חשובים לפי החוק החדש.

איריס מעיין: ראש אחד שהוא היום לא מטופל בכלל והוא קריטי בנושא גם של הסחר בבני אדם ובפרט בנושא של סחר בבני אדם, זה הנושא של הסברה.

איריס מעיין: היום זה לא מטופל על ידי שום גורם.

איריס מעיין: לפי החוק החדש זה הדבר הראשון.

איריס מעיין: אגב הסמכות הראשונה שמופיעה בחוק היא סמכות ההסברה.

איריס מעיין: תחום אחר שיהיה בסמכותי לפי החוק החדש שלא קיים כיום והוא גם קריטי לנושא של עמידה על הזכויות של עובד, זה האפשרות שלי לתבוע בבית משפט אזרחי, לא תביעות פליליות, להיות תובע אזרחי.

איריס מעיין: מדובר בתביעות של זכויות עבודה בבית דין לעבודה שהיום התביעות האלה אין להן ביטוי.

איריס מעיין: עובד זר או מבקש מקלט או כל האוכלוסיות החלשות האלה שמאלף טעמים בעולם לא נתבעות זכויותיהם והמעסיקים בישראל יודעים את זה שהזכויות לא נתבעות, אז הם יותר חופשיים בלהפר אותן.

איריס מעיין: אפשר יהיה לתבוע אותן.

איריס מעיין: זה לא כל אחד ולא כל תביעה אבל הדברים יתחילו להתבצע.

איריס מעיין: זה כובע שני.

איריס מעיין: וכובע שלישי יותר שיניים.

איריס מעיין: שאני לא אהיה רק איזה מין רשות מנהלית כזאת, פיון קטן ובלתי משמעותי אלא גוף מוגן בחוק שיש לו סמכויות בחוק לצוות על מעסיק לספק מידע ולברר תלונות ולבדוק אותן, אבל הכול רק בנוגע לזכויות עובד כעובד.

איריס מעיין: זאת אומרת לא תהיה לי הסמכות לדרוש ממעסיק מידע למשל על נושא ההיתר של העובד.

איריס מעיין: בתחום של זכויות עובדים בלבד.

רחל גרשוני: בעניין סיעוד דרך ערכאות או דרכך?

איריס מעיין: סיעוד זה מוגבל.

רחל גרשוני: חוץ מסחר בבני אדם וכן הלאה.

איריס מעיין: כן.

רחל גרשוני: אז זה מעניין.

איריס מעיין: תעשייה וחקלאות לא מוגבל.

איריס מעיין: סיעוד מוגבל.

גלעד נתן: יש הסתייגויות שהוגשו.

רחל גרשוני: אבל אפילו לפי הנוסח נדמה לי שאת יכולה להתערב בתחום הסיעוד אם מדובר בסחר בבני אדם לעבדות?

איריס מעיין: כן.

איריס מעיין: כן.

איריס מעיין: כל העבירות החמורות.

איריס מעיין: אני כבר אעשה מזה כל העבירות.

איריס מעיין: זה גם מה שאני עושה היום.

איריס מעיין: אני מתאמת בתוך משרד התמ"ת את הנושא של סחר ואני מנסה להסב את תשומת ליבם של האנשים שעובדים מולי.

איריס מעיין: היום יש קצת קושי בעבודה כי היא לא כל כך מסודרת מאז שראש הרשות עזב.

אורית זוארץ: תודה רבה.

אורית זוארץ: התמונה היא לא כל כך אופטימית בשלב הזה לפחות לגבי מה שקורה בתחום שאת נוגעת בו, בעיקר לאור העובדה שהסמכויות שלך מאוד מצומצמות.

אורית זוארץ: אני אכנס לזה קצת יותר לעומק.

אורית זוארץ: חשוב לי לשמוע באמת על תהליכי החקיקה שנמצאים בקנה כי אני מתמקדת בסחר בנשים.

אורית זוארץ: וגם בחקיקה בתחומים האלה.

אורית זוארץ: אין ספק לאור התמונה שעולה כאן והמציאות אני ארחיב את היריעה שלי גם לתחומי חקיקה נוספים שמקרינים במישרין גם על קורבנות הסחר ועל הזכויות שלהם כאן במדינה, אם זה כזכויות עבודה ואם זה כזכויות אדם.

אורית זוארץ: לגבי שאר התחומים אני חושבת שעברנו איזו כברת דרך לפחות בחודשים האחרונים לכל מה שקשור למשרד הפנים ולמודעות הגבוהה יותר גם שלכם כצוות וגם של עוז ומנהל האגף האזורי לנושא הזה של סחר בבני אדם.

אורית זוארץ: כמובן אחרי שיהיו לכם תוכניות יותר מסודרות אנחנו נתכנס שוב, אחרי שייבחר ראש הרשות.

אורית זוארץ: כמובן נציגות משרד המשפטים, תודה לכן על הליווי.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים פה על קבילה ואיזוק.

אורית זוארץ: זה נושא שעלה גם בתחום אחר של אסירות שמובלות לבדיקות גניקולוגיות, אז כשאנחנו מדברים על הפרת זכויות אדם גם היא אסירה, גם אם הוא עובד זר, או ילד של עובדים זרים, אנחנו מחויבים להגן עליו.

אורית זוארץ: אני באמת מודה לכם.

אורית זוארץ: נשמח לקבל כל מידע מכם ברגע שיהיה לכם אפילו ברמת התכנון והחשיבה לגבי מטרות ויעדים כדי שאנחנו נוכל לעשות עבודה קצת יותר מעמיקה בצד שלנו.

אורית זוארץ: תודה לכם.