ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 5, 2009-12-02 09:30

אורית זוארץ: בוקר טוב.

אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את הדיון של ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.

אורית זוארץ: נמצא איתנו היום שר הרווחה יצחק הרצוג.

אורית זוארץ: אני מברכת אותך על ההשתתפות בדיון יחד עם צוות משרדך.

אורית זוארץ: נמצאות איתנו אסתר דומיניסיני מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי, מנחם וגשל ממשרד הרווחה, גורמים נוספים ממשרדי הממשלה ונציגי הארגונים.

אורית זוארץ: ברצוני לברך את השר על העבודה והפעילות הנעשות במסגרת משרדו לטיפול בקרבנות הסחר בכלל ובנשים בפרט.

אורית זוארץ: היום מציינים ברחבי העולם את יום ביטול העבדות לחיזוק זכויות הפרט וחירותו.

אורית זוארץ: ביטול העבדות עוגן בחקיקה במדינות רבות ואף בישראל.

אורית זוארץ: בשנת 2006 נחקק החוק האוסר סחר בבני אדם.

אורית זוארץ: אנחנו שואלות את עצמנו לפעמים האם העבדות והסחר בבני אדם אכן בוטלו.

אורית זוארץ: אנו עדים לשינויים בדפוסי הסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט גם בישראל.

אורית זוארץ: לפני שנים ספורות נשים הוברחו לארץ דרך הגבול הפרוץ במצרים.

אורית זוארץ: כיום הן מגיעות במישרין עם אשרת תייר או כמהגרת עבודה.

אורית זוארץ: זכויותיהן מופרות, הן מוחזקות בכוח, נאלצות לעסוק בזנות ולספק שירותי מין.

אורית זוארץ: ברשותכם, אני אחרוג ואני אתייחס לשני מקרים שנחשפו השבוע.

אורית זוארץ: האחד הוא צעיר שבילה והשתכר במועדון חשפנות ונתפס כחשוד בביצוע תקיפה מינית, והשני צעיר שהודה לכאורה במעשה פדופיליה במהלך חייו.

אורית זוארץ: אני מוצאת קשר הדוק בין צריכת שירותי מין ופורנוגרפיה ובין האלימות המינית והתקיפות של אזרחים בכלל ונשים בפרט.

אורית זוארץ: בשני המקרים מדובר בגברים נורמטיביים, הטובים שבנינו, ואי אפשר להתעלם מהקשר ומהעובדה.

אורית זוארץ: אגב היום יש אדם נוסף שחשוד בהטרדה מינית.

אורית זוארץ: יש לו חולשות והוא לא ממש היכן לספק אותן.

אורית זוארץ: הדיון בנושאים האלה צריך להיות רחב ככל האפשר וכולל.

אורית זוארץ: במקרה הזה משרדה הרווחה באמת נותן מענה גם במסגרת הרשויות המקומיות וגם במסגרת המקלטים וגם במסגרת בית נועם שנותן מענה לגברים אלימים.

אורית זוארץ: זה לא הדיון אבל אסור לנו להתעלם.

אורית זוארץ: אנחנו נעסוק בשני צירים ונתמקד באחריות שלנו כחברה, כמדינה כלפי קרבנות עבירה שנעברה בתחומי מדינת ישראל.

אורית זוארץ: הציר הראשון באמת מול משרד הרווחה.

אורית זוארץ: תיאור מערך השירותים לטיפול בקרבנות סחר.

אורית זוארץ: התהליך השיקומי שאותו עוברת קרבן הסחר במקלט ומחוצה לו.

אורית זוארץ: כמו כן אני אבקש להתמקד במקרים בהם לקרבן יש ילדים ישראליים והצרכים הנוספים שעולים בקהילה עקב כך.

אורית זוארץ: הציר השני הוא מדיניות המוסד לביטוח לאומי כלפי נשים, קרבנות הסחר בכלל ובמעגל הזנות בפרט.

אורית זוארץ: הדרישה להשבת כספי הבטחת הכנסה מנשים שנמצאו עוסקות בזנות.

אורית זוארץ: הזכאות למזונות בגין ילדים ולקצבאות ילדים לנשים קרבנות הסחר כאשר אנחנו מצפים באמת למתן מענה ופתרון לסוגיות האלה.

אורית זוארץ: אני מעבירה את זכות הדיבור לכבוד השר, ומברכת את הצופים בבית שכן הדיון הזה משודר.

יצחק הרצוג: בוקר טוב לכולם, גברתי יושבת הראש.

יצחק הרצוג: אני מברך אותך על קיומו של הדיון הזה.

יצחק הרצוג: הוא דיון חשוב מאוד.

יצחק הרצוג: נכון וראוי שהוועדה תקבל עדכון סטטוס על כל הטיפול בסוגיית הסחר בבני אדם.

יצחק הרצוג: בשנים האחרונות ישראל עשתה מאמץ ניכר מאוד לשנות את הדירוג שלה ואת הטיפול שלה בתחום המאבק בסחר בבני אדם.

יצחק הרצוג: משרד המשפטים שותף יחד איתנו ויחד עם גורמים נוספים.

יצחק הרצוג: לגברת גרשוני יש הרבה מאוד זכויות בתחום הזה.

יצחק הרצוג: אני גם מברך אותה.

יצחק הרצוג: אני רוצה לברך גם את הארגונים שעובדים איתנו במיוחד מוקד הסיוע לעובדים זרים.

יצחק הרצוג: הוא גם קיבל את האות למאבק בסחר בבני אדם השנה ל-2009.

יצחק הרצוג: אני במיוחד רוצה להודות לאנשי המשרד.

יצחק הרצוג: נמצאת פה עדה פליאל טרוסמן שמובילה את התחום והיא תציג אחר כך את העבודה שלנו וכמובן המשנה למנכ"ל שלנו המיתולוגי מנחם וגשל שאני מבקש ממנו לפתוח בסקירה קצרה ואחר כך עדה תשלים.

יצחק הרצוג: גברתי היושבת ראש בשנים האחרונות משרד הרווחה לקח את הנושא ברצינות רבה ובעקבות התקציב שאושר כאן בוועדה בממשלה הקודמת במאמץ של ראש הממשלה דאז אהוד אולמרט פותחו תשתיות שלא היו קיימות קודם.

יצחק הרצוג: עיקר ההתמקדות שלנו היא בשתי מסגרות, שני מקלטים, מקלט לסחר בנשים ואנחנו נציג את הנתונים ומקלט לסחר באנשים, בעיקר כמובן הכוונה לגברים.

יצחק הרצוג: כאשר במקלט לנשים מדובר גם בזנות וגם בסחר וגם בעבדות ובמקלט לגברים מדובר בגברים למטרות עבדות.

יצחק הרצוג: זה דבר מדהים לחשוב שבעידן הזה יש סחר בעבדות עדיין.

יצחק הרצוג: לצערנו אני לא מופתע משום דבר וטוב שהכנסת נדרשת לוודא ולפקח שהמאמץ במקרה הזה יהיה עיקש ומתמיד והוא לא מרפה.

יצחק הרצוג: אני רוצה גם לברך את המוסד לביטוח לאומי על מאמציו בתחום.

יצחק הרצוג: המנכ"לית אסתר דומיניסיני תציג את התמונה בכללותה ותתקן את הרושם שקצת נוצר בעקבות הדוח שהונח בפנינו.

יצחק הרצוג: אני מציע שנצא לדרך.

יצחק הרצוג: אני מבקש את רשותך שמנחם וגשל יפתח.

אורית זוארץ: אולי נציג את הדוח קודם.

אורית זוארץ: ד"ר גלעד דקטן יציג בקצרה את המקרים שהיו בדוח ואני רוצה לקדם בברכה את חבר הכנסת זאב ניסים שהוא שותף לדרך ולעבודה ואת חבר הכנסת שלמה מולה שגם הוא שותף.

אורית זוארץ: בבקשה גלעד.

ד"ר גלעד דקטן: תודה רבה.

ד"ר גלעד דקטן: טיפול משרד הרווחה כמו שאתה רואים בדוח שלפני

ד"ר גלעד דקטן: כם הוא בהחלט טיפול יעיל ועונה על הצרכים בהשוואה לדוחות של משרדים אחרים.

ד"ר גלעד דקטן: ראוי לציון על כך.

ד"ר גלעד דקטן: עיקר הבעיות שאני מצאתי כאן הם דברים שנופלים בין הכיסאות ולא בתהליך הטיפול עצמו, אם זה טיפול בנפגעות סחר בעבר שנשארו בארץ, אם זה טיפול בנשים שהן קרבנות סחר ולא נמצאות במקלט עצמו ואז עולה השאלה של מה הן מקבלות, מה הן לא מקבלות.

ד"ר גלעד דקטן: מצב של נשים שהיו קרבנות סחר בעבר, נשארו בארץ, יש להן ילד, הילד הוא תושב ישראל, האם איננה תושבת ישראל.

ד"ר גלעד דקטן: בעיה של הגדרת המעמד שלה בזמן שההליך נבדק, הזכויות שהיו ניתנות לילד ולאם במהלך הזמן הזה.

ד"ר גלעד דקטן: הבעיה השנייה בדוח הזה, זה הנושא של המוסד לביטוח לאומי.

ד"ר גלעד דקטן: פרשה שהתעוררה בעקבות דרישה מנשים ישראליות שעוסקות בזנות להחזרת דמי הבטחת הכנסה.

ד"ר גלעד דקטן: זנות כעיסוק הוא לא דבר שהוא מוגדר באופן ברור ומוסדר וכתוצאה מכך קורים דברים כאלה.

ד"ר גלעד דקטן: לא ברור איך ביטוח לאומי יכול לדרוש דמי הבטחת הכנסה בחזרה מנשים שעוסקות בזנות בשעה שהמדינה מנסה לסייע ולהוציא את הנשים שעוסקות בזנות מהעיסוק בזנות.

אורית זוארץ: תודה רבה גלעד.

אורית זוארץ: הדוח מונח לפניכם.

יצחק הרצוג: אני רק אומר מילה לפני שאני אבקש התייחסויות.

יצחק הרצוג: קודם כל צריך לומר שאנחנו מפעילים תוכנית לאומית בטיפול בזנות יחד עם הרשות למעמד האישה שהיתה שותפה נאמנה שלנו.

יצחק הרצוג: הורתה של התוכנית היא כאן במקביל לתוכנית של נשים נפגעות תקיפה מינית.

יצחק הרצוג: לכן במקביל לטיפול בנשים שעסקו בזנות עיקר המאמץ, ואני מציע גברתי יושבת הראש שתזמני בעיתוי הולם דיון על תמונת מצב לגבי התוכנית הלאומית בטיפול בזנות.

יצחק הרצוג: אנחנו צריכים להחליט מה תפקידו של משרד הרווחה מהרגע שאישה יוצאת מהמסגרת.

יצחק הרצוג: זה נושא שיעלה כאן.

יצחק הרצוג: בגדול התפיסה שלנו אומרת שכאשר אדם יוצא מהמסגרת הוא נכלל במערך השירותים הרגיל בקהילה לפי הצרכים, אם זה צרכים של בריאות נפש, זה מכלול אחד, אם זה צרכים של פסיכו סוציאליים או סוציאליים זה מכלול אחר.

יצחק הרצוג: לא בהכרח אתה יכול היום להבטיח שכל אדם ואדם שעבר את המסגרת ששיקמה אותו והחזירה אותו לאוטוסרדת החיים בצורה זו או אחרת אתה יכול ללוות אותו בהמשך.

יצחק הרצוג: אז נצטרך ללבן ולהבין יותר מה מהות הטענה.

יצחק הרצוג: נושא שני שעלה בין השיטין בדוח זה סוגית התושבות והאזרחות.

יצחק הרצוג: אני לא יכול לפעול במצב שבו אין מדיניות מלאה קוהרנטית של משרד הפנים ורשות ההגירה בנושא הזה.

יצחק הרצוג: לכן אנחנו מבטיחים את מה שנדרש אבל יש דברים שלא יכולים להיות בשליטתנו ללא הבנה מלאה של סוגיות אחרות שקשורות לתופעה.

יצחק הרצוג: אני אבקש ממנחם לתת סקירה ברשותה של יושבת הראש, תמונת מצב.

אורית זוארץ: אני רק רוצה להתייחס לסוגיית האזרחות והתושבות של קרבנות הסחר.

אורית זוארץ: אני העליתי את הנושא בפגישה שהיתה לי עם השר וסוכם איתו שאנחנו נרכז יחד עם הארגונים את כל הפניות של כל אותן נשים שנמצאות במעברים, בין הכיסאות שהסטטוס שלהן עדיין לא ברור, והוא יטפל בנושא הזה באופן ממוקד כקרבנות סחר עם התייחסות שכמובן הולמת את המקרים של כל אחת ואחת מהם.

אורית זוארץ: אני מאמינה שזה יקל על מתן השירותים.

אורית זוארץ: הנושא שעלה מה קורה עם כל אותן נשים שהמעמד שלהן עדיין לא הוסדר.

אורית זוארץ: הן היו קרבנות סחר, הן טופלו במקלט ויצאו או שהן בחרו לא לשהות במקלט אלא לקבל את שנת השיקום שלהן בקהילה.

אורית זוארץ: אני באמת אשמח לשמוע את מר מנחם וגשל, המשנה למנכ"ל.

יצחק הרצוג: אני רוצה רק לציין בקטע של החזרה, בסוף חלק מקרבנות הסחר בעצם מובאות לכאן בכפייה ויש גם את נוהל הטיפול בהחזרה בטוחה וחמה הביתה.

יצחק הרצוג: בבקשה מנחם.

מנחם וגשל: כדי להתייחס לעניין הזה צריך לחזור חזרה לשנת 2004.

מנחם וגשל: בשנת 2004 לאחר שהתקבלה החלטת הממשלה על טיפול בנשים נפגעות סחר הוחלט על הקמת המקלט שהיה מלווה בהרבה מאוד דיונים והחלטת הממשלה אמרה אז שהתפקיד הראשון של המקלט זה לאפשר לנשים תקופת הרהור כדי שהן יוכלו להעיד נגד הסוחרים.

מנחם וגשל: זאת בעצם היתה המטרה המרכזית, לאפשר לנשים מקום בטוח שיכול להכיל אותן כדי שהן יוכלו להעיד נגד הסוחרים כי המטרה של המדינה היתה להתמודד עם הסוחרים.

מנחם וגשל: והיו הרבה דיונים בעניין הזה, האם משרד הרווחה צריך לקבל על עצמו את המטלה הזאת?

מנחם וגשל: האם זה עניין של משרד הרווחה?

מנחם וגשל: ואנחנו סברנו שיש מקום לקבל את המטלה הזאת.

מנחם וגשל: כי מעבר כרגע לנושא המשפטי, להביא את האישה לעדות בבית המשפט יש גם אחריות ומחויבות לגבי אותן נשים שנכנסו לכאן מהבחינה של לנסות לעזור להן להתארגן אבל ההתארגנות על פי החלטת הממשלה אז היתה מאוד ברורה.

מנחם וגשל: היתה לאפשר להן להתארגן לקראת החזרתן למקומות המוצא שלהן כאשר היה צריך להיות כמו שאמר השר, החזרה בטוחה על כל מה שמשתמע מכך.

מנחם וגשל: המקלט התפתח במשך השנים.

מנחם וגשל: ואני מבקש שיהיה ברור, מהחלטת ממשלה שדיברה על תקופה של 3 חודשים, 4 חודשים, חצי שנה, זו היתה תקופה שכולם אפילו לא חשבו עליה.

מנחם וגשל: זה התפתח למצב שיש ילדים שנולדו במקלט והם כבר בני 5.

מנחם וגשל: זאת אומרת שבאיזשהו מקום לאט לאט זה התפתח למצב שהוא שונה ממה שהיתה החלטת הממשלה המקורית.

מנחם וגשל: והמקלט נערך לדבר הזה.

מנחם וגשל: אני קראתי באיזשהו מקום שהיה כתוב שהמקלט מסרב לקבל ילדים ולא היא.

מנחם וגשל: המקלט קיבל לאורך כל הדרך ילדים.

מנחם וגשל: אני לא אומר לכם שאני חושב שזה המקום הטוב ביותר לגידול ילדים.

מנחם וגשל: לכן דרך אגב משרד הרווחה דאג לכל אורך התקופה שהילדים יוכלו לצאת למעונות יום כדי שלא כל היום הם יהיו בתוך המקלט ויהיו בתוך השיח שמתנהל שם בתוך המקלט.

מנחם וגשל: המקלט על פי החלטה יצא לביקור חוץ.

מנחם וגשל: זכתה בו עמותת "קשת" .

מנחם וגשל: יושב כאן ד"ר חובב שהוא יושב ראש עמותת "קשת".

מנחם וגשל: יושבת כאן רינת שהיא מנהלת המקלט מטעם עמותת "קשת".

מנחם וגשל: גם היא היום מקבלת את האות אצל הנשיא על הפעולה המבורכת.

מנחם וגשל: המקלט במשך השנים וגם העברתי לשר את הנתונים, התפוסה בו, במקלט הנשים למטרות סחר וזנות, התפוסה בו הולכת ויורדת.

מנחם וגשל: אני מבקש שיהיה ברור שאם אנחנו לוקחים בשנת 2004, 118 נשים שהופנו למקלט וכאן אני רוצה להעיר שהיא צריכה להיות מאוד ברורה אחרת אי אפשר להבין את המטרה.

מנחם וגשל: החלטת הממשלה היתה שהגורם היחיד המפנה למקלט זאת המשטרה לאחר שהיא בדקה שהיתה ראשית ראיה.

מנחם וגשל: בתוך החלטת החלטת הממשלה הכנסנו עוד אלמנט אחד שאני מיד אעמוד עליו וזה הנושא של המקרים ההומניטאריים.

מנחם וגשל: בשנת 2004 היו 118, בשנת 2007 היו במקלט 40 נשים ש-31 מהן היו למטרות זנות.

מנחם וגשל: בלי ההחלטה שהיתה אז 5 כבר היו בסחר לעבדות, 4 למטרות הומניטאריות.

מנחם וגשל: השנה בשנת 2009 במקלט יש 17 נשים שמחצית מהן הן נשים למטרות עבדות ולא למטרות זנות.

מנחם וגשל: לפי הפנית המשטרה.

מנחם וגשל: זאת אומרת שההפניה הולכת ויורדת.

נסים זאב: הזנות ירדה ב-90% מ-2004 עד היום?

נסים זאב: זה לא משקף את המציאות.

יצחק הרצוג: לא מדובר על הכלל.

יצחק הרצוג: מדובר רק על המקלט.

נסים זאב: התופעה ירדה?

יצחק הרצוג: אף אחד לא אומר שהתופעה ירדה.

יצחק הרצוג: הנתונים האלה מראים על הירידה במקלט.

מנחם וגשל: חבר הכנסת זאב אני רוצה שתהיה כאן אבחנה ברורה.

מנחם וגשל: אני לא מדבר על זנות, אני מדבר על סחר.

מנחם וגשל: ובסחר אם תשאל את המשטרה המשטרה תגיד לך שיש הרבה פחות נשים נסחרות.

מנחם וגשל: אני אין לי כלים בשביל להתמודד עם העניין.

מנחם וגשל: אנחנו מקבלים כל אישה שהמשטרה מפנה אלינו.

יצחק הרצוג: רק אני אשלים הערה.

יצחק הרצוג: קודם כל חשוב לציין את שיתוף הפעולה עם משרד לביטחון פנים והמשטרה וגורמי האכיפה.

יצחק הרצוג: ישראל התחייבה מול כל הרשויות הרלוונטיות בעולם.

יצחק הרצוג: ישראל הותקפה על אי הטיפול שלה באכיפה בתחום של סחר בבני אדם ולכן חל שיפור תמידי בגלל עבודה מצוינת של הרשויות.

יצחק הרצוג: שנית צריך להזכיר גם את החוקים.

יצחק הרצוג: החוק שהעבירה זהבה גלאון והעבודה שלה בתחום.

יצחק הרצוג: את העבודה של הרשות בראשותה של מרית דנון.

יצחק הרצוג: כל זה הביא לתהליכים שאנחנו רואים אותם היום.

יצחק הרצוג: זה לא אומר שתופעת הזנות ירדה.

יצחק הרצוג: אף אחד לא טוען דבר כזה בשום פנים ואופן.

אורית זוארץ: צריך גם להתייחס לשינויים בדפוסי הסחר.

מנחם וגשל: אני הולך להגיד מילה על זה אבל זו לא הזדמנות שכל פעם יש לנו.

מנחם וגשל: להגיד את המילים הנכונות לגבי המשרדים האחרים שעסקו בנושא גם זה חשוב.

מנחם וגשל: המקלט הזה מלווה לאורך כל הדרך בעבודה בין משרדית.

מנחם וגשל: ד"ר דור שיושב כאן הוא שותף.

מנחם וגשל: משרד הבריאות הוא שותף.

מנחם וגשל: משרד המשפטים במסגרת הסיוע המשפטי שותף בעניין.

מנחם וגשל: יש כאן באמת עבודה בין משרדית מצוינת שהובילה לאן שאנחנו נמצאים.

מנחם וגשל: עכשיו לגבי שאלתך.

מנחם וגשל: המקלט קודם כל לגבי הנשים שנמצאות בתוכו נותן את כל השירותים שצריכים לתת.

מנחם וגשל: גם שירותים נפשיים, גם שירותים של סדר יום שמוענק לנשים, גם סיוע משפטי וגם יציאה לעבודה במסגרת האשרות שיש.

אורית זוארץ: יש שאלה גם לגבי נשים מכורות.

מנחם וגשל: מילה ואני מסיים.

מנחם וגשל: לגבי נשים שמסיימות את תקופת השהות שלהן במקלט ולאור ההחלטה של שרי הפנים לדורותיהם שקיבלו את ההחלטה שצריך לאפשר לנשים להישאר עוד שנה לשנת שיקום וכל היתר, לא התקבלה החלטה במשרד הפנים מה עושים עם הנשים שיוצאות.

מנחם וגשל: אנחנו הסכמנו להאריך את התקופה של נשים שנמצאות במקלט ולו בגלל העובדה שהמקלט הוא לא מלא.

מנחם וגשל: אישה שבוחרת לא להיות במקלט והיא חסרת מעמד אמר השר ואין לי יותר מה לומר על הדבר הזה.

מנחם וגשל: כל עוד לא יוסדר המעמד אנחנו לא יכולים לטפל בנשים הללו.

מנחם וגשל: אנחנו מטפלים בנשים במקלט, אנחנו מטפלים בנשים ברשויות המקומיות.

מנחם וגשל: זה מופיע גם במחקר שלכם.

אורית זוארץ: הנשים האלה חיות איפשהו.

מנחם וגשל: הן חיות ברשויות המקומיות אבל הרשויות המקומיות לא לגביהן ולא לגבי פליטים שמגיעים כאן לארץ והם חסרי מעמד יש להם את האפשרות להתמודד אלא במקרי חירום.

מנחם וגשל: מקרי החירום האלה אלה המקרים ההומניטאריים שאנחנו מחזירים אותן למקלט.

אורית זוארץ: יש מקרים שנשים בוחרות ששנת השיקום שלהן לא תהיה במקלט אלא תהיה בקהילה.

אורית זוארץ: ואז הן עובדות וזה בעצם השיקום.

אורית זוארץ: כי אם אני מבינה נכון מהדברים שאמרת כשהתקבלה החלטה להקים את המקלט המדינה לא לקחה אחריות על תהליך השיקום המלא והרחב ולא נתנה לכם הנחיות ברורות לגבי אופי השיקום בין אם זה במקלט ובין אם זה בקהילה.

מנחם וגשל: חד משמעי.

מנחם וגשל: לא רק שהיא לא נתנה לנו הנחיות ברורות, זו לא היתה הכוונה אז.

מנחם וגשל: הכוונה הזאת התפתחה במשך השנים.

אורית זוארץ: זו התנערות של המדינה.

מנחם וגשל: לא התנערות.

מנחם וגשל: יש כאן לקונה שצריך לתקן אותה.

מנחם וגשל: זו לא התנערות.

יצחק הרצוג: המדינה מחויבת למאבק בסחר.

יצחק הרצוג: זאת תופעה אכזרית, לא אנושית, מהחמורות ביותר שיודע הטבע האנושי.

יצחק הרצוג: אבל אנחנו מדברים על סוגיה נקודתית.

יצחק הרצוג: כאשר אישה יוצאת לקהילה היא מקבלת את שנת השיקום.

יצחק הרצוג: היא יכולה להתארגן בקהילה.

יצחק הרצוג: היא לא צריכה ליווי צמוד אלא במקרה חירום.

יצחק הרצוג: זה מה שהוא טוען.

אורית זוארץ: כבוד השר אנחנו מדברים על קרבנות סחר.

אורית זוארץ: נשים שעברו התעללות מאוד מאוד קשה.

אורית זוארץ: לומר שהיא יכולה להתארגן בקהילה.

יצחק הרצוג: עובדה שזה קורה.

אורית זוארץ: אנחנו נשמע את נציגי הארגונים.

אורית זוארץ: אני אאפשר לגברת עדה פליאל טרוסמן.

אורית זוארץ: תציג את עצמך לפרוטוקול.

עדה פליאל טרוסמן: אני סגנית מנהלת השירות לנערות וצעירות במשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

עדה פליאל טרוסמן: באמת כמו שהשר שלנו אמר אני מובילה את הנושא הזה עוד מתקופה הדיונים ומתקופה הוועדות הבין משרדיות, מה עושה מדינת ישראל בנושא של סחר של נשים בזנות.

עדה פליאל טרוסמן: אנחנו התחלנו בנושא של סחר בנשים למטרות זנות.

עדה פליאל טרוסמן: היתה ועדה בין משרדית.

עדה פליאל טרוסמן: כתוצאה מההמלצות שלה לגבי הפעילות של המשטרה ולגבי הפעילות של הפרקליטות המשרד שלנו קיבל על עצמו להקים מסגרת להגנת הנשים.

עדה פליאל טרוסמן: באמת עברנו כברת דרך ארוכה מהפשיטות הנוראיות שהיו בבתי הליווי על הנשים במצבים שהביאו אותן אלינו למקלט ובין המצב היום.

עדה פליאל טרוסמן: אנחנו התפתחנו בהתאם גם לדרישות הבינלאומיות וגם לדרישות בשטח מבחינת הטיפול בסחר, לא רק בנשים למטרות זנות שזה על פי עדויות המשטרה הולך ויורד אלא גם ממש פיתחנו גם את המקלט לנפגעי עבדות ולקרבנות העבדות.

עדה פליאל טרוסמן: הדיון כאן הוא על מה שנעשה.

עדה פליאל טרוסמן: במקלט כולן מקבלות הכול, טיפול נפשי, טיפול בריאותי, טיפול פסיכולוגי.

עדה פליאל טרוסמן: הבעיה היא באמת בקהילה.

עדה פליאל טרוסמן: המטרה של המקלט על פי החלטת ממשלה היתה למצוא מקום לנשים, לתת להן פלטפורמה שתוכלנה לתת עדויות במשטרה כנגד הסוחרים, ואחרי תקופה מסוימת לעזור להן לחזור למדינות המקור.

עדה פליאל טרוסמן: כפי שקורה הדברים התפתחו.

עדה פליאל טרוסמן: משרד הפנים התחיל לתת אשרות שהיה לשנה נוספת לשנת שיקום.

עדה פליאל טרוסמן: יחד עם רינת פיתחנו ממש טכניקות של שיקום נשים.

עדה פליאל טרוסמן: המקלט פועל כקהילה טיפולית לכל דבר.

עדה פליאל טרוסמן: וכן גם היום המקלט לגברים.

עדה פליאל טרוסמן: יש נשים בודדות בקהילה שנשארות ואנשים שיש להם ילדים בקהילה הן מגיעות למחלקות לשירותים חברתיים ואף על פי, וזה אני אומרת לכבוד השר, אף על פי שזה לא כתוב בשום מקום וזה לא בליבה של השירותים של המשרד הן מקבלות שירותים במחלקות לשירותים חברתיים.

עדה פליאל טרוסמן: יש אישה שמקבלת בקצרין שעובדת סוציאלית באה ובכנס הציגה את העבודה עם האישה הזאת ועם ילדיה.

עדה פליאל טרוסמן: אנחנו נותנים את המענים האפשריים אבל יש את המגבלות של התושבות.

אורית זוארץ: אני רוצה שתתייחסו לקרבנות סחר נפגעות סמים.

אורית זוארץ: ממה שידוע מרבית קרבנות הסחר זה נשים שעוסקות בזנות והן תחת השפעת סמים ומכורות לאלכוהול.

אורית זוארץ: זה מהנתונים שעלו בדוח שאסף ד"ר גלעד.

אורית זוארץ: עולה שאותן קרבנות לא יכולות לקבל מענה במסגרת המקלט עד שהן לא עוברות תהליך של גמילה.

אורית זוארץ: ומצד שני הן לא יכולות לעבור תהליך של גמילה כי התושבות שלהן עדיין לא מוסדרת.

מנחם וגשל: התשובה היא פשוטה מאוד.

מנחם וגשל: כל תהליך גמילה מורכב משני חלקים.

מנחם וגשל: הגמילה הפיזית של השלב הראשון שהיא גמילה קצרה, והגמילה הנפשית שהיא גמילה ארוכה מאוד.

מנחם וגשל: המקלט מקבל נשים לאחר הגמילה הפיזית אבל בלי הגמילה הפיזית, אישה שנמצאת בקריז שהיא בסמים המקלט אין לו את הכלים להתמודד עם העניין.

אורית זוארץ: במקרה הזה מדובר בנשים שנופלות בין הכיסאות כי במשרד הבריאות ממה שעולה בדוח לא נותנים להן מענה כי הן לא אזרחיות ולא תושבות והאזרחות שלהן לא מוסדרת.

אורית זוארץ: זה אחד הנושאים שצריך לבדוק.

מיכאל דור: ד"ר דור מיכאל, ראש אגף רפואה במשרד הבריאות.

מיכאל דור: יש לי על השולחן עשרות מקרים.

מיכאל דור: ברגע שאין להן זכאות לביטוח, במסגרת המקלט יש לנו את התקציב הזעום והן מקבלות את כל הטיפול כולל ביטוח רפואי להן ולילדים שלהן.

מיכאל דור: כשהן בחוץ אין להן זכאות לטיפול רפואי.

מיכאל דור: ואני מוכרח להרחיב את היריעה כי יש אנשים נוספים חסרי ביטוח רפואי בכמויות ענקיות.

אורית זוארץ: אני רוצה שנמקד את הדיון בקרבנות סחר.

מיכאל דור: המקלט הוא פתרון.

מיכאל דור: גם לא מושלם כי הן לפעמים מגיעות עם מחלות שדורשות טיפול של רבבות שקלים בחודש.

מיכאל דור: וזה תקציבים שאין לנו אותם.

מיכאל דור: נוסף לזה מה שמנחם אמר מקודם, הבעיה זה ההמשך.

מיכאל דור: הן קיבלו את הטיפול.

מיכאל דור: הן צריכות להמשיך אותו.

מיכאל דור: הן לא יכולות להישאר לנצח במקלט.

מיכאל דור: לזה אין פתרון.

אורית זוארץ: גם לא למכורות שעדיין לא עברו את השלב הפיזי.

יצחק הרצוג: אתה יכול להעריך כמה מקרים כאלה יש בשנה?

יצחק הרצוג: כמה מקרים כאלה נופלים בין הכיסאות?

ריטה חייקין: ארגון אישה לאישה.

ריטה חייקין: פרויקט לטיפול בזנות וסחר בנשים.

ריטה חייקין: במסגרת הארגון טיפלנו ב-4 מקרים השנה.

ריטה חייקין: וזה רק ארגון שלנו.

ריטה חייקין: זאת אומרת שגם כסיוע יש להם בטיפול שני מקרים.

ריטה חייקין: פחות או יותר זה מגיע לעשרה.

יצחק הרצוג: אתן מלוות את הבנות האלה שנופלות בין הכיסאות?

ריטה חייקין: כן.

ריטה חייקין: אני רק מדברת על סמים.

ריטה חייקין: אני לא מתייחסת למספרים אחרים שקיימים.

ריטה חייקין: לגבי נשים שנמצאות גם בסמים וגם בזנות, מי שיכול לתת את המספרים המדויקים זה הרשות למלחמה בסמים כי אליהם מגיעים כל המקרים והם אלה שכל הזמן עומדים מול השאלות איפה להוציא את התקציב לטיפול באותן נשים ללא אזרחות.

יצחק הרצוג: יש פה איזו נקודה שנפלה בין הכיסאות.

יצחק הרצוג: אני מציע מנחם שתקיימו דיון יחד עם הרשות למלחמה בסמים, עם העמותה ועם משרד הבריאות.

יצחק הרצוג: אם זו כמות כל כך קטנה היה נכון לתת טיפול שדברים כאלה לא יפלו בין הכיסאות.

מנחם וגשל: זה קצה הקרחון.

יצחק הרצוג: אני לא יכול לחיות בהנחה שדברים הם קצה קרחון.

יצחק הרצוג: אם יש מקרים מובהקים שבא אליך ארגון אומר לך יש לי פה, אז שהוא ייתן חלק מה-matching.

יצחק הרצוג: במילא הוא כבר מסייע.

יצחק הרצוג: אבל יכול להיות שפה צריך טיפה יותר לסייע ברמה בין משרדית.

יצחק הרצוג: אולי דרך הרשות למלחמה בסמים.

יצחק הרצוג: אני מציע שתבדקו את זה לפחות.

אורית זוארץ: ואנחנו נעשה מעקב ונבדוק בעוד כמה שבועות היכן הדברים עומדים.

יצחק הרצוג: צריך לציין ד"ר דור שבגדול הגמילה הפיזית היא באחריות משרד הבריאות.

יצחק הרצוג: פה עם קצת שיקול דעת צריך למצוא את הנוהל המגשר.

אורית זוארץ: הצטרפה אלינו חברת הכנסת מרינה סולודקין.

אורית זוארץ: אני אתן לחבר הכנסת שלמה לומר את דברו.

שלמה מולה: אני רק רציתי לשאול את ד"ר דור.

שלמה מולה: אתה מדבר על מחסור תקציבי.

שלמה מולה: מה זה אומר לנו?

שלמה מולה: אתה יכול להעריך מה סדר גודל התקציב החסר שצריך כדי לקבל טיפול סביר?

ד"ר מיכאל דור: אני אתן לך דוגמה.

ד"ר מיכאל דור: כל התקציב השנתי של משרד הבריאות לטיפול בקרבנות סחר הוא בסביבות 300 אלף שקל לשנה.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים גם על גברים וגם על נשים?

ד"ר מיכאל דור: בגלל הירידה בנשים אז הצלחנו לכסות את הגברים בתוך אותו תקציב.

אורית זוארץ: זאת אומרת שהתקציב לא הוגדל בשנים האחרונות למרות שמספר הקרבנות הגברים שאותרו עלה.

ד"ר מיכאל דור: רובם היו בריאים ולא נזקקו לטיפול.

ד"ר מיכאל דור: כן, אנחנו הסתדרנו עם התקציב הזה.

אורית זוארץ: התקציב שהוקצב לקרבנות הסחר בנשים נותר בעינו ולא הוגדל למרות שיש קרבנות סחר למרות שיש קרבנות סחר גברים.

ד"ר מיכאל דור: אני רוצה לדייק.

ד"ר מיכאל דור: הגברים לא היו בעיה כספית.

ד"ר מיכאל דור: אני הכללתי אותם והסתדרנו עם זה.

ד"ר מיכאל דור: איפה הבעיה?

ד"ר מיכאל דור: מקרה בודד של אישה שזקוקה לטיפול מאוד מאוד מיוחד של עשרת אלפים שקל לחודש תרופה.

ד"ר מיכאל דור: זה צורך ממני משהו שהוא כמעט מחצית.

ד"ר מיכאל דור: עוד 150-200 אלף שקל לאישה בודדת.

ד"ר מיכאל דור: זה תקציב שאני לא מצליח למצוא משום מקום ואנחנו נאבקים על זה כבר חודשים.

יצחק הרצוג: אז היום "אישה לאישה" מטפלים בזה?

ד"ר מיכאל דור: היום היא לא מקבלת טיפול.

ד"ר מיכאל דור: אני ממש חושש.

ד"ר מיכאל דור: זה לא משהו שמסכן חיים בטווח המיידי כי שם כן היינו מצליחים איכשהו אבל אין לי שום מקורות מימון לדבר כזה.

אורית זוארץ: היא קורבן סחר בעבירה שנעברה בישראל ויש כאן אחריות של המדינה על האישה הזאת.

אורית זוארץ: לכן אני אומרת, הנתונים הועברו אלינו.

אורית זוארץ: תיכף ידברו נציגי הארגונים.

שלמה מולה: אתה מתאר לי מקרה אחד.

שלמה מולה: למעשה המקרה הזה אתה מטפל בו חצי שנה באופן אינטנסיבי.

שלמה מולה: זאת אומרת מחצית מהתקציב שעומד לרשותך לא קיים.

שלמה מולה: השאלה אם יש עוד אחד, עוד שניים, עוד שלושה.

שלמה מולה: מה שאתה אומר, אין לי כסף לטפל.

ד"ר מיכאל דור: יש.

אורית זוארץ: האם ביטוח בריאות מכסה את הטיפולים האלה?

אורית זוארץ: אם היינו מאפשרים לאותם קרבנות להיות מכוסות על ידי ביטוח בריאות הן היו מקבלות את המענה במסגרת הסל?

מיכאל דור: כן.

מיכאל דור: זה טיפול שהוא בסל הבריאות שהן מקבלות, בהצעת חוק בטיוטה שהכנו עם רחל גרשוני בפרוש יש הצעה להחיל עליהן את הדברים האלה.

מיכאל דור: יש פה בעיה שבשיטה של קניית ביטוח מחברות ביטוח רגילות אף חברה לא תסכים לבטח אישה שמראש יודעים שיש לה בעיה כזאת.

מיכאל דור: אז במסגרת ביטוח ממלכתי או כל דרך חקיקתית.

אורית זוארץ: איפה זה עומד היום?

מיכאל דור: יש הצעת חוק.

מיכאל דור: אולי מנחם יוכל להגיד קצת יותר.

יצחק הרצוג: זה עניין של משרד המשפטים.

מירב שמואל: ככל הידוע לי צריך להחליט מי הגורם שמקבל את ההחלטה כי יש כבר המלצות של הצוות הבין משרדי הזה שמקובלות גם עלינו אבל הן פשוט לא עברו את האישור הסופי.

מירב שמואל: לפני שזה מגיע לועדת המנכ"לים זה צריך לעבור דרך הרשות למאבק בסמים.

שלמה מולה: הצעת החוק תהיה הצעת חוק ממשלתית אני מבין.

מירב שמואל: זה לא הצעת חוק.

מירב שמואל: זה יוזמה של צוות בין משרדי שעוברות לאישור לוועדת מנכ"לים.

מירב שמואל: יש לפעמים המלצות של צוותים כאלה שגם מקבלות אישור של החלטת ממשלה ולפעמים זו החלטה של ועדת מנכ"לים.

אורית זוארץ: למיטב ידיעתי העבודה של הצוות היא לקראת סוף.

אורית זוארץ: צריך לברר מתי אנחנו נוכל לקבל את ההמלצות ומתי יהיה אפשר להתחיל ליישם את זה?

מירב שמואל: לנו עוד אין מידע על העיתוי.

אורית זוארץ: אבל זה משהו שמתרכז אצלכם במשרד.

מירב שמואל: כן.

מירב שמואל: אבל אנחנו לא מקבלים את ההחלטה הסופית.

מירב שמואל: אנחנו עשינו את התיאום של עבודת הצוות.

מירב שמואל: עכשיו צריך לגבש את המסקנות.

מירב שמואל: מי שמחליט זו ועדת המנכ"לים.

מירב שמואל: זה עניין של תקציב גם.

מירב שמואל: אבל שוב זו לא החלטה של משרד המשפטים.

יצחק הרצוג: אני מציע בכל זאת שרחל גרשוני תזמן את כולם להכרעות, ומה שיישאר פתוח שיביאו לידיעת השרים.

יצחק הרצוג: יש שלושה שרים הנוגעים בדבר.

יצחק הרצוג: אנחנו נדון ונחליט.

יצחק הרצוג: נבין מה המשמעות, אם אי אפשר להגיע להסכמה בתוך הצוות.

אורית זוארץ: ואז יהיה אפשר באמת לתת מענה ואנחנו נעשה גם follow up על הנושא הזה כדי לפתור את הבעיות.

אורית זוארץ: הצטרף אלינו חבר הכנסת דניאל בן סימון.

אורית זוארץ: אנחנו נאפשר לגברת אסתר דומיניסיני מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי.

אסתר דומיניסיני: בוקר טוב.

אסתר דומיניסיני: אין ספק שמדובר בבעיה אנושית וחברתית קשה והיות והיא רב סיבתית הרי שטיפול רב גורמי מתבקש.

אסתר דומיניסיני: המוסד לביטוח לאומי רואה את עצמו כשותף לעניין הזה בכלים העומדים לרשותו.

אסתר דומיניסיני: עכשיו אני אתייחס לשתי הבעיות שעלו בדוח ולהצעות הפתרון שלהן.

אסתר דומיניסיני: הנושא של קצבת הבטחת הכנסה כפי שאתם יודעים משמעותו קצבת קיום, וקצבת הקיום ניתן לאדם שנבחנות ההכנסות שלו.

אסתר דומיניסיני: אכן היתה בדיקה בעבר גם של ההכנסות של נשים שעסקו בזנות.

אסתר דומיניסיני: ברגע שנבדק ונראה שיש להן הכנסות אז במסגרת מבחן ההכנסות לחלקן אכן נשללה הזכאות לקצבת הקיום שהיא הבטחת הכנסה.

אסתר דומיניסיני: אחרי שהיתה הפניה של עורכת דין גרשוני ויושבת פה סמנכ"ל גמלאות שלנו גברת שרייבמן, הנושא הזה נשקל אצלנו במשרד פעם נוספת ואנחנו סבורים שבהחלט אין מקום במקרים האלה של עיסוק בזנות לשלול מהנשים האלה את קצבת הבטחת הכנסה.

אסתר דומיניסיני: כמובן אין הדברים אמורים לגבי נשים שיש להן רמות הכנסה מאוד גבוהות אבל לא על האוכלוסייה הזאת אנחנו מדברים.

אסתר דומיניסיני: ועל כן תכונן מסגרת מיוחדת במסגרת המשרד הראשי שכול המקרים האלה יובאו לעיונה ובשיתוף של העמותות שפועלות בתחום הזה תתקבלנה החלטות שהמדיניות שלנו מקלה ואנחנו בהחלט לא נתחשב בהכנסות מעבודה בזנות כהכנסות שבגינן יש לשלול.

אסתר דומיניסיני: נהפוך הוא.

אסתר דומיניסיני: זו ההכנסה היחידה שהיא לא תלויה בעבודה בזנות ולא תלויה בסרסור ובגורמים אחרים וזה בעצם יהיה בסיס לשיקומה של האישה הזאת שיהיה לה מקור הכנסה עצמאי שאיננו תלוי בעבודה.

אסתר דומיניסיני: אגב יש פה הערה שזו עבודה.

אסתר דומיניסיני: אנחנו לא מתייחסים לזה כאל עבודה אלא כמו שאמרתי זה מבחן הכנסות וכל הכנסה נכללת.

אסתר דומיניסיני: במקרה הזה אנחנו לא נתייחס להכנסות האלה.

יצחק הרצוג: בעצם מה שאומרת המנכ"לית שהרושם שמצטייר מהדוח של ד"ר נתן הוא מוטעה.

יצחק הרצוג: אין פה סנקציה בגלל שזו זנות.

יצחק הרצוג: הסנקציה היא כי יש מבחן הכנסה ואם מישהו משתכר מעל מבחן ההכנסה הוא לא זכאי להבטחת הכנסה.

אסתר דומיניסיני: אגב היו מקרים בודדים ביותר, ואותם מקרים שנבחנו, אותן חובות שהוזכרו פה ששללו מהן בדיעבד ויצרו חוב הכספים האלה הוחזרו לנשים האלה וכמו שאמרתי הראייה היא בהחלט ראיה הומנית בעניין הזה והביטוח הלאומי יממן להן את קצבאות הבטחת ההכנסה.

אסתר דומיניסיני: לשאלה השנייה שעלתה פה במסגרת הדוח שזה הנושא של מזונות לילדים שנולדו לאותן נשים.

אסתר דומיניסיני: אז נכון שמבחינת החוק הזכויות בכלל במדינת ישראל לגבי הנושא של ביטוח לאומי קשורות לנושא תושבות.

אסתר דומיניסיני: היות והנשים האלה אינן תושבות הרי שבעבר הן לא קיבלו זכויות כתושבות.

אסתר דומיניסיני: לאחרונה היה פסק דין חדש בבית הדין לעבודה במקרה של גיה שבית הדין קבע שהמזונות הם לילד ולא לאישה.

אסתר דומיניסיני: צריכה להיות עוד החלטה משפטית נוספת האם האישה הזאת במקרה שהיא עובדת האם לזקוף את ההכנסות שלה במסגרת מבחן ההכנסות.

אסתר דומיניסיני: כמו שאמרתי אנחנו בוחנים את שני המקרים האלה.

אסתר דומיניסיני: אנחנו הערכנו.

אסתר דומיניסיני: הגישה תהיה גישה ליברלית הומנית והמוסד לביטוח לאומי יהיה שותף למאמץ של מדינת ישראל לשקם את הנשים האלה.

אורית זוארץ: אני אשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם בעיקר לגבי נשים שנמצאות עדיין בתקופה של מעבר שהמעמד שלהן עוד לא הוסדר.

אורית זוארץ: איך אפשר לפשט את זה ולהקל עליהן לקבל את השירותים שנמצאים בקהילה.

מירב שמואל: מבחינת השיקום של קורבן הסחר המטרה היא לעזור לה ולהבטיח לה חזרה בטוחה לארצה.

מירב שמואל: המטרה היא שהיא לא תקבל כאן אשרת שהיה כתושבת קבע כי אנחנו עוד לא הגענו לנקודה הזאת.

מירב שמואל: אנחנו לא מתנים את המשך שהייתה של האישה במקלט.

מירב שמואל: אם היא רוצה לשהות אנחנו מבחינתנו נעודד את זה, אנחנו רוצים שהיא תישאר במקלט כי אנחנו חושבים שהמקלט זו המסגרת הכי טובה שיכולה לקבל במסגרת שנת שיקום.

מירב שמואל: החליטה האישה שהיא רוצה לעזוב את המקלט ולצאת ממנו ולחיות את חיי הקהילה היא מראה לנו שיש לה אכן את כוחות הנפש לעשות את זה.

מירב שמואל: אנחנו מאשרים לנו ואנחנו מאפשרים לה לצאת ממסגרת המקלט.

מירב שמואל: המעמד שהיא מקבלת אז זה מעמד של ב1 שהיא יכולה למעשה לעבוד בכל עבודה שהיא רוצה.

מירב שמואל: אנחנו גם לא מתנים את זה.

מנחם וגשל: זה מעמד של עבודה, זה לא מעמד של תושבות.

אורית זוארץ: בעצם המעמד הזה לא מקנה שום זכויות מעבר לעובדה שהיא יכולה לעבוד באותה שנה.

אורית זוארץ: ובקהילה אין לה שום שירותים שהיא יכולה לקבל באופן מסודר.

מנחם וגשל: אלא אם כן היא מקרה הומניטארי.

אורית זוארץ: קורבן סחר זה מקרה הומניטארי.

מנחם וגשל: לא.

מנחם וגשל: לא.

מנחם וגשל: יש בתוך המקרים האלה מקרים חריגים.

אורית זוארץ: אני יודעת שהוכרו כמקרים הומניטאריים וזו בדיוק השאיפה שלנו בסופו של תהליך יחד עם משרד הפנים לאפשר לאותן קרבנות מעמד.

מנחם וגשל: המעמד של ב1 הוא לא המעמד שמאפשר לתת להן את כל השירותים הרפואיים, ביטוח בריאות וכל היתר.

מנחם וגשל: זה צריך לתת להן או לא לתת להן, זו החלטה שלכם, מעמד מיוחד שמבטיח מה הוא המעמד.

מנחם וגשל: ברגע שיהיה להן מעמד אנחנו נוכל לטפל.

מירב שמואל: לגבי מעמד ב1.

מירב שמואל: לא רק קרבנות סחר מקבלות במדינה הזאת מעמד ב1.

מירב שמואל: יש אוכלוסיות נוספות שמקבלות את המעמד הזה.

מירב שמואל: אז אפשר להגדיר את האוכלוסייה הזאת כאוכלוסייה עם צרכים מיוחדים ואתם יכולים תחת ב1 לתת לה את השירותים.

אורית זוארץ: אנחנו בהחלט מדברים על המעמד המיוחד בתקופת הביניים שיאפשר להן לקבל את כל השירותים.

אורית זוארץ: יש כאן פרדוקס.

אורית זוארץ: מצד אחד יש כאן שירותים שהן יכולות לקבל ומצד שני הן לא מקבלות אותם.

אורית זוארץ: אפשר לפשט את זה?

קריאה: מעמד הומניטארי בישראל זה מעמד של ב1.

קריאה: המעמד הבא זה כבר א5, זו תעודת זהות, זה תושב ארעי.

שלמה מולה: תושב ארעי, אתם יכולים לבדוק כל 7 שנים, כל מתי שאתם רוצים אתם יכולים ליטול את התושבות הארעית של הבן אדם.

שלמה מולה: אז מה הבעיה לתת תושב ארעי?

שלמה מולה: הרי מדובר באנשים שהיו קורבן סחר.

אורלי דהן: אני מהלשכה המשפטית ברשות ההגירה.

אורלי דהן: יש שני נהלים.

אורלי דהן: יש נשים שנמצאות בחקירה ויש נשים שפונות לאחר עדות.

אורלי דהן: דרך אגב לא בכל מדינות העולם בנושא הגירה קיים תנאי של שיתוף פעולה עם המשטרה ועם החקירה על מנת לקבל מעמד.

אורלי דהן: ישראל באמת רואה לשבח שהמעמד ההומניטארי שניתן לאישה לא תלוי בשיתוף פעולה עם המשטרה ובחקירה.

אורלי דהן: הנשים שמקבלות את המעמד ההומניטארי הזה לשנת שיקום, יש אופציה לבקש שנת שיקום נוספת, הם מקבלות כרגע את המעמד ההומניטארי של ב1 כללי שהן לא מוגבלות לעבודה בענף מסוים.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על שנת שיקום.

אורית זוארץ: המילה שיקום טומנת בחובה גם טיפול בקהילה.

אורית זוארץ: מה שעולה מהמעמד שניתן להן כרגע במשרד הפנים זה שכל השירות הזה בעצם חסום בפניהם.

אורית זוארץ: הן לא יכולות לקבל שירותי בריאות, אין להם ביטוח בריאות.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על שנת שיקום של קורבנות סחר.

אורית זוארץ: אזרחי מדינת ישראל, חלקם לא יכולים לקנות את הביטוח הזה.

אורית זוארץ: אז בואו נתייחס לקורבנות הסחר כקורבנות של עבירה שנעברה כאן וניקח גם אחריות עליהן.

אורלי דהן: בשביל זה יש את הוועדה בראשות רחל גרשוני.

אורלי דהן: הועדה הזאת שחברים בה כל משרדי הממשלה כולל משרד הפנים תחליט איזה שירותים יקבלו הקורבנות האלה.

אורית זוארץ: כמה שנים הדיון הזה כבר מתנהל?

מנחם וגשל: הוא מתנהל משנת 2006.

מנחם וגשל: בשנת 2004 היה ברור שהן מוחזרות.

מנחם וגשל: מרגע ששרי הפנים נתנו את האפשרות לנשים לקבל שנת שיקום אז המצב השתנה.

שלמה מולה: כמה זמן יושבת הועדה הזאת על המדוכה?

שלמה מולה: אפשר לקבל תשובה.

אורית זוארץ: מדובר על 3 שנים.

מירב שמואל: יש ועדת מנכ"לים שיושבת 3 שנים.

מירב שמואל: בועדת המנכ"לים הוחלט על תתי ועדות שאחת מהן זו ועדה בנושא הבריאות.

מירב שמואל: הצורך עלה רק בשנה האחרונה ובשביל זה התכנסנו לנושא הזה כדי לפתור את הבעיה הזאת.

אורית זוארץ: זאת אומרת שקודם לכן לא היו קורבנות סחר נפגעות סמים שטופלו?

מירב שמואל: במסגרת הזאת עלה הצורך כדי שהוועדה הזאת תתכנס.

מרינה סולודקין: אני 8 שנים בוועדה הזו.

מרינה סולודקין: עכשיו שמשרד הפנים נותן סטטוס ב1 זה מאוד טוב.

מרינה סולודקין: אני לא מסכימה עם משרד הפנים בהרבה דברים אבל שנת שיקום זה ראוי לציון ובשנת שיקום הוועדה של רחל גרשוני שאנחנו מאוד מכבדים חייבת לתת סטטוס לשנה הזו לקורבן סחר כמקרה הומניטארי שזקוק לשירותים הרפואיים.

מרינה סולודקין: ולא להגזים.

מרינה סולודקין: אנחנו לא חייבים לתת סטטוס של תושב ארעי ואחר כך תושב קבע.

מרינה סולודקין: לא.

מרינה סולודקין: בתהליך השיקומי החובות של מדינת ישראל מסתיימים.

מרינה סולודקין: אנחנו יודעים מאין באות קורבנות הסחר.

מרינה סולודקין: אתה עובר מעיר לעיר שם ואף אחד לא מכיר אותך כי אתה אחד בין מיליוני אנשים.

מרינה סולודקין: רק צריך להיות הסכם עם מדינות המוצא שיתנו להן חופש תנועה ולעבור לעיר אחרת אם הן חפצות בכך.

שלמה מולה: אני קודם כל רוצה לשבח את שר הרווחה, את הצוות שלו וכל מי שפועל לטיפול בבעיה הזאת בצורה הומניטארית.

שלמה מולה: יחד עם זאת מדינת ישראל לא יכולה להיות מדינה אטומה כשמדובר במקרים האלה.

שלמה מולה: אין כאן אלפים.

שלמה מולה: בסך הכול אנחנו מדברים על כמה עשרות.

שלמה מולה: אני לא יודע מה הפתרון הסופי, לתת להן מעמד קבע או אזרחות או תושבות.

שלמה מולה: בשביל זה יש אנשי מקצוע שמטפלים בעניין.

שלמה מולה: אבל אי אפשר בשנת השיקום לתת להם מעמד עבודה בלבד בלי אפשרות לקבל שירותים נוספים.

שלמה מולה: אני מוטרד יותר מאלה שיש להן ילדים וילדים שנולדו בארץ.

שלמה מולה: האם אנחנו הולכים לגרש את הילדים האלה עם האימהות שלהם?

שלמה מולה: זו שאלה ערכית הומנית.

שלמה מולה: הוועדה הבין משרדית צריכה להמליץ על סוג השירותים שאפשר לקבל.

שלמה מולה: את צריכים לתת לנו תשובה על אותם שירותים שהנשים האלה יוכלו לקבל בזמן סביר.

שלמה מולה: הם צריכות לקבל טיפול רפואי הולם וזה עניין של משרד הבריאות.

אורית זוארץ: אני אבקש מעורכת הדין איריס מעיין מהתמ"ת להתייחס.

איריס מעיין: כאשר אותן נשים מקבלות ממשרד הפנים את המעמד ב1 בשנת השיקום המעמד הזה מקנה להן את האפשרות לשהות בישראל ולעבוד בכל מקום שיחפצו.

איריס מעיין: כשהן עובדות הן מוכרות כעובדות זרות וחל עליהן חוק עובדים זרים.

איריס מעיין: במסגרת חוק עובדים זרים חלה חובה על מי שמעסיק אותן לבטח אותן בביטוח בריאות שמקנה להן מגוון רחב מאוד של שירותים רפואיים כולל שירותים נפשיים והביטוח הזה ברובו חל המעסיק ומותר לנכות משכרן שיעור לא גבוה של כסף.

איריס מעיין: מעמד ב1 ניתן להן וניתן גם למקרים הומניטאריים אחרים לאו דווקא סחר אבל כאלה שעלולים להגיע לסחר כמו למשל מבקשי מקלט שמבקשים שיכירו בהם כפליטים.

איריס מעיין: אותו דבר חל עליהם.

איריס מעיין: כשהן מועסקות במסגרת המעמד שניתן להן על ידי משרד הפנים צריכות להתקיים כלפיהן כל ההוראות של חוק עובדים זרים לרבות ההנחיה לבטח אותן בביטוח בריאות.

איריס מעיין: אם הן לא עובדות אז באותם המקרים שהן לא עובדות אז שומה עלינו לתת על זה את הדעת ולתת פתרון הומניטרי.

איריס מעיין: אני מציעה לנו ללמוד מעיריית תל אביב בעניין הזה.

איריס מעיין: מה הם עושים שם במסגרת הטיפול שלהם דרך עמותת מסילה באותן הנשים שיש להן קשיים עם המעמד שלהן, או חרף העובדה שהן קיבלו מעמד ב1 הן לא מועסקות, איך הן מקבלות את הטיפול שלו הן נזקקות.

אורית זוארץ: תודה רבה.

נסים זאב: יש חלוקה בין ישראליות לבין עובדות זרות?

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על נשים שהמעמד שלהן במשרד הפנים לא מוסדר, שאין להן סטטוס, חסרות מעמד.

אורית זוארץ: אני אאפשר לריטה חייקין להתייחס.

אורית זוארץ: אחד הנושאים שהיא מטפלת בהם זה הנושא של זכויותיהן של הנשים בביטוח הלאומי וכמובן בתהליכי השיקום.

ריטה חייקין: אנחנו במסגרת הטיפול בנשים אלו, בסך הכול יש לנו 25 מקרים שתלויים באוויר, מתוכן כ-14 הם ממש תלויים באוויר מול משרד הפנים, מול הוועדה ההומניטארית וזו לא דווקא הוועדה שמטפלת במעמד ב1 לקורבנות סחר.

ריטה חייקין: לוועדה ההומניטארית אנחנו חייבות להגיש כל נושא הקשור לאימהות זרות עם ילדים ישראלים.

ריטה חייקין: זה תלוי באוויר.

ריטה חייקין: הוועדה לא התכנסה מזה שנה.

ריטה חייקין: זה מוזר כי אנחנו היינו צריכים לקבל את התשובה ב-30 לנובמבר באחד מהמקרים ועדיין לא קיבלנו את התשובה.

ריטה חייקין: לתשובה אנחנו מחכים מחודש מרץ.

ריטה חייקין: לא משנה.

קריאה: הוועדה ישבה ביום ראשון.

ריטה חייקין: יופי.

ריטה חייקין: מצוין.

ריטה חייקין: אז אנחנו נצפה לתשובות.

ריטה חייקין: בכל מקרה אנחנו תלויים באוויר כיוון מצד אחד נשים, אימהות לילדים ישראלים, מצד שני אף אישה זרה חד הורית לא קיבלה קצבת ילדים מאז שהיא ילדה ולא קיבלה לא מענק ילדים ולא מענק לידה.

ריטה חייקין: בטיפולנו למשל יש אישה שאנחנו תמכנו בה אבל מינואר אנחנו מפסיקות לתמוך בה כי אין לנו יותר תקציבים.

ריטה חייקין: האישה היא אם חד הורית לשני ילדים ישראליים בעלי אזרחות ישראלית שבעצם בשוליים של החברה.

ריטה חייקין: אין לה מעמד, אין לה כלום.

ריטה חייקין: ואם מציעים שאותה אישה תיסע הביתה אין לה גם בית.

ריטה חייקין: אין לה לאן לנסוע.

ריטה חייקין: זה מקרה אחד.

ריטה חייקין: זו רק דוגמה.

מרינה סולודקין: ואני מכירה הרבה מקרים שיש להם ילדים גם בחוץ לארץ.

מרינה סולודקין: אני צריכה גם לטפל בזה?

ריטה חייקין: נחזור.

ריטה חייקין: ביטוח לאומי אומר, אנחנו נפתור את הבעיה, תביאו אפוטרופוס לענייני כספים.

יצחק הרצוג: זה התפקיד של העמותה שלכם.

ריטה חייקין: אנחנו אמרנו אבל הביטוח הלאומי בצפת אמר לא.

יצחק הרצוג: אז יש פה מנכ"ל וסמנכ"ל ביטוח לאומי.

ריטה חייקין: את מכירה את המכתבים האלה.

ריטה חייקין: שלחתי לך אותם.

אסתר דומיניסיני: תשלחי לי, אני אתייחס.

ריטה חייקין: זה מעגל סגור.

ריטה חייקין: מצד אחד אומרים שהיא תקבל את המעמד א5 ואז יהיה לנו יותר קל להתייחס למקרה.

ריטה חייקין: מצד שני אם אין לה א5 אין לה כלום.

ריטה חייקין: גם אומרים זה לא קורבן סחר.

ריטה חייקין: היא כבר עברה את שנת השיקום.

ריטה חייקין: זאת אומרת אותן נשים תקועות.

ריטה חייקין: יש לי כאלה 14 מקרים.

ריטה חייקין: וזה לא בהכרח נשים שהן אזרחיות של איזושהי מדינה.

ריטה חייקין: קיימים מקרים כאשר נשים לא אזרחיות.

ריטה חייקין: זאת אומרת אין להן אף אזרחות של אף מדינה.

ריטה חייקין: הן גם לא כל כך מצליחות לקבל את הביטוח לעובדים זרים מכיוון שגם אין להם דרכון ולא יהיה להן לעולם דרכון.

ריטה חייקין: היתה גם כניסה כזאת של נשים.

אורית זוארץ: כמה נשים חסרות מעמד יש?

ריטה חייקין: אנחנו מטפלות במסגרת הארגון ב-25 מקרים לשנה זאת.

ריטה חייקין: יש עוד כמה ארגונים עם נשים שצריכות פתרון לבעיה.

ריטה חייקין: הן ב1.

יצחק הרצוג: את חושבת שמוטב שהן תחזורנה למקלט?

ריטה חייקין: אני לא חושבת שלכל אחת מתאימה מסגרת המקלט.

ריטה חייקין: אני לא בטוחה שהמקלט הוא זה שצריך לשמר לה את השיקום לכל השנים.

ריטה חייקין: אישה שהיתה במקלט 4 שנים עברה לידינו.

מנחם וגשל: השאלה אם אישה לא עובדת בשנת השיקום.

מנחם וגשל: את חושבת שזה רעיון נכון להחזיר אותה למקלט?

ריטה חייקין: אני מדברת כרגע על נשים עם ילדים.

ריטה חייקין: אתה מוכן לקבל עכשיו שלוש נשים עם שלושה ילדים כל אחת?

יצחק הרצוג: לגבי הילדים מנכ"לית הביטוח הלאומי גם תענה בצורה יותר מקיפה.

יצחק הרצוג: השאר זה סוגיות מול משרד הפנים.

נעמה ריבלין: אני נעמה ריבלין, מנהלת פרויקט סלעית, מערך טיפולי תמיכתי לנשים במעגל הזנות במסגרת התוכנית הבין משרדית.

נעמה ריבלין: בנושא הבטחת ההכנסה והנושא של מבחן ההכנסה ונשים שנדרשות להחזיר כספים, אולי זה לא הדיון כאן אבל זה נוגע גם לנשים ישראליות, צרם לי.

נעמה ריבלין: קיבלנו תשובה מהמוסד לביטוח לאומי שכל מקרה לגופו בכל עמותה.

נעמה ריבלין: לדעתי זו צריכה להיות מדינות ולא מקרה לגופו.

נעמה ריבלין: אין מבחן הכנסה בנושא של זנות.

נעמה ריבלין: הזנות היא לא דבר שבאמת ממנה נשים מרוויחות כסף.

נעמה ריבלין: זה כספים או מתכלים והולכים לסמים או שהם הולכים לסרסורים.

נעמה ריבלין: זה שאחר כך אולי יקלו עליהן ובסופו של דבר לא ייקחו מהן הן לא יגיעו אלינו לשירות והן לא יגישו כי הן יפחדו לעמוד במבחן הכנסה.

נעמה ריבלין: הן מקבלות מכתבים, הן נבהלות ונעלמות.

נעמה ריבלין: יתרה מזאת, אנחנו במרכז השיקומי מדווחים עליהן כנשים שנמצאות אצלנו והן זכאיות להבטחת הכנסה, ואנחנו נדרשות לכתוב מה היה העיסוק שזה היה הזנות.

נעמה ריבלין: הן מפחדות שאם הן יכתבו את זה הן ידרשו לקבל מכתבים.

נעמה ריבלין: אנחנו פתחנו מרכזים בינואר 2009.

נעמה ריבלין: פחות משנה.

נעמה ריבלין: למעלה מ-58 נשים היו במרכז.

נעמה ריבלין: 42 נשים שהו בהוסטל.

נעמה ריבלין: יש לנו הוסטל דומה למקלט.

נעמה ריבלין: יש מספר דומה בחיפה.

נעמה ריבלין: זה צריך להגיע לרמה של מדיניות ולא מקרה לגופו.

ידידה וולף: אי אפשר לומר שיש פתרון בכך שמעסיקים של נשים קורבנות סחר הם אלו שיטפלו בצרכים הבריאותיים שלהן.

ידידה וולף: קשה עד מאוד אפילו היום במצב הנוכחי למצוא מקומות עבודה לנשים קורבנות סחר.

ידידה וולף: זה אתגר בלשון המעטה.

ידידה וולף: פתרון לפי משרד הפנים מפנה לחוק עובדים זרים אשר לפיו מוטל על המעסיק לטפל בצרכים האלה זה במילה אחת פשוט מופרך.

ידידה וולף: צריך למצוא פתרון שהמדינה לוקחת אחריות על הנשים ולא מעבירה את הכדור הלאה.

אסתר דומיניסיני: אני אתייחס לשתי שאלות שמופנות לביטוח הלאומי.

אסתר דומיניסיני: בנושא הבטחת הכנסה.

אסתר דומיניסיני: אני אמרתי בתחילת דבריי שהמוסד לביטוח לאומי ככלל ותיכף אני אתייחס ספציפית, בכל הנושא של תשלום הבטחת הכנסה בודק את ההכנסות של האנשים כדי לקבוע אם הם זכאים או אינם זכאים.

אסתר דומיניסיני: כשהצגתי את הנושא קודם ציינתי מפורשות שאנחנו בהחלט חושבים שלאור העובדה שמדובר פה בבעיה חברתית ואנושית קשה ההכנסה מעיסוק בזנות, זו לא עבודה, מעיסוק בזנות בכל המקרים האלה שבעצם נידונים פה והם המקרים הקשים ביותר אנחנו לא ניקח אותם בחשבון ואנחנו נערכים שיהיה מסלול אחד למשרד הראשי כדי שלא נפזר על פני כל הסניפים ולכל אחד יהיה שיקול דעת שונה, ייבחנו אצלנו בעניין הזה בראיה הומניטארית ואנחנו נשלם את הבטחת ההכנסה.

אסתר דומיניסיני: אכן היו תשובות של הסמנכ"לית שאנחנו נתאם אתכם בכל מקרה לגופו.

אסתר דומיניסיני: אנחנו נבנה את תהליך העבודה ואתם תוך ימים תקבלו הודעה מי האחראי, איך זה מתנקז, מה יהיו דפוסי הפעולה במקרים האלה כאשר אני אומרת לך חד משמעית אנחנו נשלם הבטחת הכנסה לאוכלוסייה האומללה הזאת.

אסתר דומיניסיני: כמובן שיש מקרים אחרים שאנחנו לא מדברים עליהם כרגע של נשים במעמד גבוה שמנהלות כל מיני עיסוקים פרטיים שעוסקות בזנות והן לא פונות להבטחת הכנסה.

אסתר דומיניסיני: יש להן הכנסות גבוהות ביותר ולא עליהן אנחנו מדברים.

אסתר דומיניסיני: במקרים שעליהם אנחנו מדברים אנחנו נטפל באותה שיטה שאני אמרתי.

אסתר דומיניסיני: לנושא שאת מעלה.

אסתר דומיניסיני: אכן כל הזכויות במסגרת המוסד לביטוח לאומי במדינת ישראל כמו במדינות אחרות בעולם נקבעות ממעמד של הבן אדם, אם הוא אזרח, אם הוא תושב.

אסתר דומיניסיני: היות והנשים האלה לא היתה להן תושבות אז הן לא נהנו מדמי מזונות כנהוג לגבי נשים שיש להן תושבות או אזרחות.

אסתר דומיניסיני: היה מקרה שאישה הגישה בג"ץ בדיוק על העילה הזאת, שהיא אמנם איננה תושבת אבל הילד נולד במדינת ישראל ומדוע בעצם החוק הקיים היום לא מאפשר לה לקבל מזונות.

אסתר דומיניסיני: ואכן בית המשפט, אצל השופטת נילי ארד, קבע שהמזונות הם לילד.

אסתר דומיניסיני: לכן אנחנו נערך לעניין הזה ליישום החלטת בית המשפט.

אסתר דומיניסיני: אנחנו עוד ממתינים לאיזושהי החלטה כי חלק מהאימהות האלה עובדות וצריך לראות מה השיעור שצריך לשלם להן בהתאם להכנסות שלהן, ואנחנו נוציא לכל הסניפים הנחיות, ועל פי הבג"ץ הזה הילדים יהיו זכאים למזונות.

אסתר דומיניסיני: אז הבעיה הזאת תיפתר.

אסתר דומיניסיני: אנחנו נטפל בזה.

אסתר דומיניסיני: זה באחריות שלנו להוציא עכשיו נהלים בעקבות הבג"ץ.

אסתר דומיניסיני: כי בג"ץ קובע.

אסתר דומיניסיני: נוציא נהלים.

אסתר דומיניסיני: יכול להיות שצריך להיות שינוי חקיקה, שינוי תקנות.

אסתר דומיניסיני: זה במגרש שלנו ואנחנו נטפל בזה.

אסתר דומיניסיני: סמנכ"לית גמלאות אילנה שרייבמן נמצאת פה.

אסתר דומיניסיני: היא הגורם המקצועי האחראי על כל הקצבאות שמשולמות על ידי הביטוח הלאומי והיא תקצה את אותו בן אדם שהוא יהיה איש הקשר לכל העמותות בנושא המועלה היום.

אורית זוארץ: אני מודה לך גברת דומיניסיני.

אורית זוארץ: אני חושבת שיש כאן איזושהי התקדמות בנושאים.

אורית זוארץ: אם זה בקשר הבטחת הכנסה ואם זה בנושא מזונות הילד.

אורית זוארץ: יש כאן אפילו פריצת דרך מחשבתית והצהרת כוונות שאני מברכת עליה.

אורית זוארץ: חבר הכנסת ניסים זאב.

נסים זאב: אנחנו מדברים כאילו יש סחר אולי באיברים של בני אדם.

נסים זאב: ההגדרות פה הן לא ברורות.

נסים זאב: מבחינת ההיבט הציבורי זה לא נראה טוב.

נסים זאב: אני חושב שכמעט זה לא קיים הסחר בבני אדם במשמעות הראשונית שלו.

ריטה חייקין: צר לי לאכזב אותך.

נסים זאב: העניין של השיקום הוא מאוד מורכב.

נסים זאב: נשים שעסקו בזנות אם רוצים לשקם את חייהן, קשה מאוד.

נסים זאב: אלה מקרים מזעזעים ומסמרי שיער.

נסים זאב: אני בקי בדברים האלה כי בעיריית ירושלים נפגשתי עם הנושא הזה.

נסים זאב: אני ממש מברך את כל העוזרים והמסייעים.

נסים זאב: כל ארגון פה מבחינתי הוא מקיים עולם ומלואו.

נסים זאב: המשרדים עושים את המקסימום.

נסים זאב: אנחנו נעשה את הכול.

קריאה: קורבנות הסחר הן ללא דרכונים.

קריאה: הן מסרבות לנסוע לאוקראינה עם תעודות מעבר ולהשאיר פה את הילדים מחשש שלא יתאפשר להן לחזור.

קריאה: התוצאה היא שהן לא יכולות בכלל להסדיר את מעמדן לא מול משרד הפנים, לא מול ביטוח לאומי.

קריאה: יש להם מסמכים מזהים אחרים אבל לא דרכונים.

אורית זוארץ: אנחנו נפגשנו עם שר הפנים לפני שבועיים והוא התגייס לנושא הזה.

אורית זוארץ: אנחנו העברנו לכל הארגונים פניה מסודרת שתעבירו אלינו את הרשימות של הנשים שנמצאות בסטטוס הזה של חסרות מעמד ולא יכולות לקבל את השירותים.

אורית זוארץ: סוכם עם השר שהוא יבחן את כל המקרים האלה לגופו של עניין יחד עם צוות משרדו.

אורית זוארץ: כאן אני פונה לארגונים.

אורית זוארץ: ככל שאנחנו נעכב את העברת הנתונים לשר לטיפול ממוקד באותן נשים כקורבנות סחר ומטעמים הומניטאריים ולא נכרוך אותם יחד עם הפליטים והעובדים הזרים אלא באמת נעשה אבחנה נוכל לטפל בהם במהירות וביעילות גם עם משרד הפנים שהביעו רצון לסייע.

אורית זוארץ: היום אני גם שומעת את משרד הבריאות ומשרד הרווחה ששירותים קיימים רק הם לא נגישים לכל אותן נשים.

הילה טנא: אני ממשרד המשפטים.

הילה טנא: אלה לא נשים חסרות אזרחות, הן חסרות מסמכים.

הילה טנא: מדובר בשני מונחים משפטים מאוד שונים.

הילה טנא: זה לא המצב.

הילה טנא: זה לא מה שנקרא stateless.

הילה טנא: זה אנשים שאין להם מסמכים אבל הם אזרחים של מדינות ריבוניות.

הילה טנא: הצטיירה כאן תמונה כאילו שוהים כאן

הילה טנא: במדינת ישראל אנשים חסרי אזרחות וזה לא המצב.

אורית זוארץ: מדובר באנשים שהיתה בעיה עם הדרכונים שלהם והם נאלצו ללכת לקונסוליות ולשגרירויות ולהסדיר את הנושא.

אורית זוארץ: כל המקרים החריגים הללו ירוכזו בצורה מסודרת ויועברו לשר.

אורית זוארץ: הוא הביע הסכמה לטפל בנושאים האלה כמקרים חריגים והומניטאריים של קרבנות הסחר.

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על חסרות מעמד, על נשים עם בעיות עם הדרכונים.

אורית זוארץ: כל הנושאים שהועלו על ידיכם נציגי הארגונים.

קריאה: פנינו למשרד החוץ בנושא הזה.

קריאה: הם לקחו על עצמם לפנות לשגרירויות.

אורית זוארץ: אנחנו נטפל בזה בצורה מרוכזת ממוקדת ולכן חבל להכביר על זה מילים.

חני בן ישראל: אני מעמותת "קו לעובד".

חני בן ישראל: אני רוצה להוסיף שתי נקודות אחרונות ותרשו לי בגלל שזה היום שאנחנו מציינים את ביטול העבדות.

חני בן ישראל: היום "קו לעובד" הוא בחזית המאבק בסחר בבני אדם.

חני בן ישראל: מי שלא יודע שקיימת תופעה בישראל של סחר בבני אדם למטרות זנות ועבודת כפייה, התופעה הזאת בהחלט קיימת.

חני בן ישראל: אנחנו נתקלים בה בעבודה השוטפת שלנו.

חני בן ישראל: חשוב לדבר עליה מפני שהיא מוזנחת ואין כאן את המודעות.

חני בן ישראל: אנחנו נתקלים בבעיה הזאת מצידה הקשה ביותר.

חני בן ישראל: יש סחר בבני אדם בתחום החקלאות שבעיות הרווחה גם במסגרת המקלט וגם בתחום של הטיפול במסגרת משרד הפנים ואנחנו עוברים את כל הנושאים האלה על בשרנו כשאנחנו מעבירים תיקים.

חני בן ישראל: רק בזמן האחרון העברנו תיקים חמורים מאין כמותם.

חני בן ישראל: הם עברו לרשויות.

חני בן ישראל: הטיפול בבעיות של עובדים זרים בתחום הסחר בבני אדם הוא מפגר לאין שיעור.

חני בן ישראל: אני רוצה לעודד את הוועדה לקיים דיון מיוחד בנושא של סחר בבני אדם בתחום החקלאות על מנת לדבר על המחדלים החמורים שאנחנו מזהים בטיפול של הרשויות לטפל כהלכה במקרים האלה.

אורית זוארץ: תודה רבה.

אורית זוארץ: אני מודה לכל המשתתפים בדיון ואני מודה למנכ"לית המוסד לביטוח לאומי ולנציגי משרד הבריאות על הנכונות שהם הביעו, כמו כן למשרד המשפטים, משרד הפנים והמשרד לביטחון פנים.

אורית זוארץ: ברשות

אורית זוארץ: כם אנחנו נאפשר לרב פקד מזרחי להתייחס.

אורית זוארץ: אנחנו נייחד דיון נפרד לנושא של נשים ישראליות שנסחרות ועוסקות בזנות.

אורית זוארץ: כרגע דיברנו על נשים זרות קרבנות סחר.

אורית זוארץ: רב פקד עודד מזרחי, ממש בקצרה.

אורית זוארץ: אנחנו רוצים לשמוע גם אותך.

עודד מזרחי: בנושא סחר בנשים היה דיון מאוד נרחב לפני כחודש בערך ביחד עם השר לביטחון פנים ונציגי אגף החקירות.

עודד מזרחי: אני אתן רק ההדגשים.

עודד מזרחי: סך הכול תיקי חקירה מינואר עד אוקטובר השנה נפתחו 10 תיקי סחר בנשים לעומת 8 תיקים בשנה שעברה.

עודד מזרחי: בסך הכול תיקי חקירה בניהול בית בושת בחודשים ינואר עד אוקטובר השנה נפתחו 236 תיקים לעומת 141 תיקים שנה שעברה.

עודד מזרחי: זאת אומרת עליה של 67%.

עודד מזרחי: ראיתי פה סיקור שמרכז המחקר והמידע של הכנסת הפיק מדיווחים שהתקבלו עולה כי המשטרה מעבירה למוסד לביטוח לאומי פרטים של אנשים שעסקו בזנות.

עודד מזרחי: ערכנו בדיקה מול המחוז שמספק הכי הרבה עבודה ומסתבר שלא היו דברים מעולם.

עודד מזרחי: אין נוהל כזה במשטרת ישראל של להעביר מידע .

עודד מזרחי: מדובר במספר ממש קטן של נשים.

עודד מזרחי: הנתונים שנתתי קודם מראים על מאות פעולות, מאות כניסות לבתי בושת.

עודד מזרחי: אם זה היה נוהל היינו מדברים על הרבה יותר.

עודד מזרחי: אם משהו מופנה למשטרת ישראל אנחנו מבקשים לקבל נתונים ספציפיים על מנת שנוכל לבדוק אותם.

אורית זוארץ: תודה רבה לך ואגב כך מנכ"לית המשרד התייחסה לנושא ולעובדה שלא תיפגע הבטחת ההכנסה של אותן נשים.

אורית זוארץ: תודה רבה לכולם על ההשתתפות.