ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 111, 2009-11-24 12:45

אמנון כהן: צהריים טובים.

אמנון כהן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה בנושא תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות)(תיקון), התש"ע-2009.

אמנון כהן: אנחנו נשמע את משרד החקלאות.

אמנון כהן: תגידו לנו מה התקנות האלה, לכבוד מה?

מיכל סגן כהן: אני מהלשכה המשפטית במשרד החקלאות.

מיכל סגן כהן: תקנות שחיטת בהמות מסדירות את אופן השחיטה והבדיקה של בהמות שמשמשות לייצור בשר למאכל אדם.

מיכל סגן כהן: התקנות הותקנו ב-1964, ויש בהם תקנה שמאפשרת שחיטת דחק ושחיטת דחופה.

אמנון כהן: מה זה אומר?

מיכל סגן כהן: בהמה ששוחטים אותה במשק בגלל מצבה הווטרינרי, אבל כיוון ששוחטים אותה במשק ורוצים לשווק אותה למאכל אדם צריך להעביר אותה לבית מטבחיים ולבצע בה את הבדיקות שנקבעו בתקנות.

אמנון כהן: השני?

מיכל סגן כהן: השחיטה השנייה היא שחיטה דחופה.

מיכל סגן כהן: בהמה שמגיעה לבית מטבחיים צריכה לעמוד בין היתר בתצפית של 12 שעות.

מיכל סגן כהן: סליחה, מתקן אותי הרופא הראשי לבתי מטבחיים.

מוחמד עבד אל חאלק: שחיטה דחופה נעשית לבהמה שמבחינה בריאותית היא לא יכולה להמתין זמן המתנה שנקבע בחוק לפחות 12 שעות.

מוחמד עבד אל חאלק: בגלל מחלתה היא מלווה בתעודה מהרופא הווטרינרי המטפל, והיא חייבת להישחט כשהיא בתוך בית המטבחיים.

מוחמד עבד אל חאלק: ההבדל בין שחיטה דחופה לבין שחיטת דחק הוא ששחיטת דחק נעשית מחוץ לבית המטבחיים, והדחופה נעשית בתוך בית המטבחיים מטעמי בריאות כי היא לא יכולה להחזיק מעמד 12 שעות.

מיכל סגן כהן: אנחנו רוצים לתקן את התקנות באופן שיחייבו את הרופא הווטרינר של בית המטבחיים לבצע בבהמה שנשחטה בשחיטה דחופה, כלומר בלי ההמתנה בחצר בית המטבחיים את אותן בדיקות שכתובות כאן בתקנות.

מיכל סגן כהן: מטרת התקנות היא לבטל באופן מוחלט את שחיטת הדחק, שהיא השחיטה במשק; ולהסדיר בצורה יותר מפורטת שמצביעה על הבדיקות שצריכים לעשות את השחיטה הדחופה.

אמנון כהן: עד היום גיליתם בעיה?

מיכל סגן כהן: אני הבנתי ששחיטת דחק לא מבוצעת כבר שנים רבות.

מוחמד עבד אל חאלק: כבר 7-6 שנים לא מבצעים שחיטת דחק בגלל הפן השלילי שלה.

מוחמד עבד אל חאלק: זאת אומרת, שחיטת דחק שנעשית מחוץ לבית המטבחיים עלולה לסכן את בריאות הציבור, את בריאות המקנה ואת בריאות הסביבה.

מוחמד עבד אל חאלק: אנחנו לא יודעים מה קורה מחוץ לבית המטבחיים.

מוחמד עבד אל חאלק: עצם קיומו של בית המטבחיים מגן על בריאות הציבור, על בריאות המקנה ועל בריאות הסביבה.

אמנון כהן: הנושא הזה תואם עם הרבנות?

מוחמד עבד אל חאלק: בדרך כלל העניין מחוץ לבית המטבחיים מתואם עם הגורמים הדתיים.

אמנון כהן: הם יודעים גם לחשב את השעות פחות או יותר כדי לדעת שזה בסדר?

אמנון כהן: אני פשוט לא רוצה לעשות משהו ויגידו לי, איך אישרת דבר כזה, כי אני לא בקי בשחיטות.

מוחמד עבד אל חאק: לפי ההלכה, בהמה חולה היא טרפה, ולכן לא נשחטת.

מוחמד עבד אל חאק: זה תואם עם הגורמים הדתיים, ושנית היא טרפה, אז אין עניין בסוגיה הזאת.

אמנון כהן: אבל אמרת שהפרה הזאת לא יכולה לעמוד 12 שעות בתצפית, לכן שוחטים אותה.

מוחמד עבד אל חאלק: כן.

אמנון כהן: אבל אתה אומר שהיא טרפה.

מוחמד עבד אל חאלק: לפי ההלכה, כל בעל חי שלא הולך או יש לו איבר שבור או פצוע- -

אמנון כהן: אבל אתה שוחט אותו, לאן הוא ילך?

מוחמד עבד אל חאלק: גם גוי יכול לשחוט אותו.

אמנון כהן: ולאן ילך הבשר?

מוחמד עבד אל חאלק: אחרי בדיקה מעבדתית ובדיקה של הרופא הווטרינר במקום, לפי התקנות, יוחלט האם זה יאושר לצריכה של אדם או ילך להשמדה.

מוחמד עבד אל חאלק: זה אחרי בדיקות מעבדתיות והבדיקות שהווטרינר מבצע מבחינה מקצועית.

אמנון כהן: לא תהיה לי בעיה הלכתית שהסתבכתי עם מישהו?

מוחמד עבד אל חאלק: אתה יכול לפנות לרב מחפוד.

אמנון כהן: אני פשוט לא בקי בנושא של שחיטה, אז אין פה בעיה שאני אכשיל את עם ישראל, כן?

מוחמד עבד אל חאלק: לא, מה פתאום.

מיכל סגן כהן: זה מתבצע היום.

אמנון כהן: אנחנו בקושי רוצים לתקן משהו, אז שלא נקלקל.

מיכל סגן כהן: שחיטה דחופה קיימת היום, אנחנו רק באים לקבוע מה יעשו במקרה של שחיטה כזאת.

ניר ימין: הבדיקות האלה לא מוסדרות בתקנות, אבל הן קורות בפועל?

מיכל סגן כהן: בתוספת השמינית יש פירוט בדיקות שצריך לעשות בבהמה, אבל היום באים הרבה יותר למקד את זה, מה בדיוק הוא יעשה.

מיכל סגן כהן: אלה הוראות מפורשות, שכששחטת שחיטה דחופה אתה צריך לעשות גם את זה וגם את זה.

אמנון כהן: תכף נתחיל לקרוא את הסעיפים.

אמנון כהן: תוך כדי סעיפים יש כאן הערות שיציג אותן היועץ המשפטי של הוועדה.

אמנון כהן: אנחנו נתייחס אליהן וננסה לתקן או לשנות.

אמנון כהן: בבקשה.

מיכל סגן כהן: הקראה.

מיכל סגן כהן: תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות) (תיקון), התש"ע– 2009 בתוקף סמכותי לפי סעיף 22 וסעיף 23(א) לפקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש] התשמ"ה – 1985, באישור שר האוצר לפי סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, באישור ועדת הכספים של הכנסת לפי סעיף 1(ב) לחוק יסוד: המדינה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז - 1977, אני מתקין תקנות אלה: הוספת תקנה 78א 1.

מיכל סגן כהן: אחרי תקנה 78 לתקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות), התשכ"ד - 1964 (להלן – התקנות העיקריות) יבוא: "בדיקות בשחיטה דחופה 78א.

מיכל סגן כהן: (א) בבהמה שנשחטה בשחיטה דחופה לפי תקנה 78, יעשה הרופא הווטרינרי את כל אלה: (1) יטול דוגמאות מהבשר וישלחן לבדיקה במכון הווטרינרי לפי התוספת השמינית; (2) יחתים את הבשר בחותמת "טעון בדיקה מעבדתית"; (3) יאחסן את הבשר בחדר קירור נפרד המיועד לבשר הטעון בדיקה מעבדתית בתחום בית המטבחיים ועל חשבון בעליו; (4) יקבע אם הבשר ראוי למאכל אדם, ראוי למאכל בעלי חיים או פסול, על פי בדיקתו ועל פי ממצאי בדיקת המעבדה; (5) לאחר שקבע את טיבו של הבשר לפי פסקה (4), יטביע עליו חותמת מתאימה לפי תקנה 54.

אמנון כהן: כל אלה צריך לעשות וטרינר, נכון?

אמנון כהן: מה הזמינות של וטרינר?

מוחמד עבד אל חאלק: לפי התקנות, וטרינר חייב להיות בכל שחיטה.

מוחמד עבד אל חאלק: בכל בית מטבחיים חייב להיות רופא וטרינר, והווטרינר הוא תמיד כונן.

ניר ימין: בפסקה 3 כשאתם כותבים "בתחום בית המטבחיים ועל חשבון בעליו", אחר כך יש העניין של האגרה למכון הווטרינרי.

ניר ימין: אלה שני דברים שונים.

ניר ימין: מי שמביא את הבהמה לשחיטה צריך לשלם על האחסון, ועבור הבדיקה במכון הווטרינרי הוא צריך לשלם עוד אגרה של 163 שקלים.

ניר ימין: למה זה בנפרד?

ניר ימין: למה זה לא כלול באגרה?

מיכל סגן כהן: האגרה היא סכום קבוע שאנחנו יודעים כמה הוא.

מיכל סגן כהן: ההחזקה בבית המטבחיים זה בעצם החזר הוצאות.

מוחמד עבד אל חאלק: בתי המטבחיים ברוב המקרים הם פרטיים, ובעל בית המטבחיים יקבע את התשלום עבור האחסון.

מוחמד עבד אל חאלק: האגרה הממשלתית לבדיקה היא ידועה, אבל בתי המטבחיים הם גופים פרטיים שקובעים את התעריף.

ניר ימין: אתם לא חוששים שאם אני רוצה לשחוט בהמה, ויש לי רק הרופא הווטרינרי האזורי הוא לא יכול להפקיע מחיר כי הוא יודע שאין לי ברירה, כי אני צריך עכשיו לעשות שחיטה דחופה?

ניר ימין: הוא לא יכול לקבוע מחיר שאין לי ברירה אלא לשלם אותו אם אני רוצה להכניס את הבהמה לשחיטה אצלו?

אמנון כהן: כונן חולה, וצריך לשחוט, ואז אתה מזעיק- -

מוחמד עבד אל חאלק: פה מדובר על שחיטה דחופה שיש התנאים שלה.

מוחמד עבד אל חאלק: הרופא הווטרינר לא מקבל אגרה עבור בדיקה של בהמה שנשחטה בשחיטה דחופה- -

ניר ימין: רק על האחסון אצלו.

מוחמד עבד אל חאלק: במסגרת הסכם שכר הוא חייב להיות כונן.

מוחמד עבד אל חאלק: רופאים וטרינריים הם בכוננויות באופן קבוע במקרים של שחיטה דחופה או חס ושלום במקרים של כלבת או הרעלת מזון.

מוחמד עבד אל חאלק: אז הוא מתייצב במקום ומטפל בעניין.

ניר ימין: האם יכול להיות מצב שבצפון מישהו יקבע 1,000 שקל ובדרום מישהו יקבע 100 שקלים עבור האחסון הזה בעד אותו יום?

מוחמד עבד אל חאלק: זה עסק פרטי.

מוחמד עבד אל חאלק: יש אפילו בתי מטבחיים שלא מחייבים עבור האחסון.

מוחמד עבד אל חאלק: אין אחוז גבוה של שחיטות דחופות.

מוחמד עבד אל חאלק: הרמה של בריאות המקנה במדינה היא רמה טובה, ואין הרבה מקרים כאלה.

מוחמד עבד אל חאלק: ברוב המקרים זה בא כשירות ללקוח ששוחט מאות או אלפי ראשים בשנה.

מוחמד עבד אל חאלק: אז אם יהיו לא 5-4 בשנה זאת לא תהיה הבעיה.

ניר ימין: אתם לא חושבים שכדאי לכתוב שהחיוב על חשבון הבעלים יהיה עבור הוצאות האחסון כדי שיהיה ברור שהוא לא יכול לעשות רווח מאוד גדול מכיוון שהוא יודע שאדם שבא לשחוט את הבהמה אצלו אין לו אופציה אחרת?

מיכל סגן כהן: ממילא כתוב: "יאחסן את הבשר בחדר קירור", ואז אנחנו אומרים "על חשבון בעליו".

מיכל סגן כהן: זה ברור שזה בשר, וזה בחדר קירור.

מיכל סגן כהן: נראה לי שזה מאוד ברור כפי שזה מופיע.

ניר ימין: אני מדבר על עלות האחסון.

ניר ימין: אתם לא חושבים שטוב יותר לכתוב שהסיפא "על חשבון הבעלים" תתייחס להוצאות עבור האחסון ולא למשהו מעבר לזה?

מיכל סגן כהן: "יאחסן את הבשר בחדר קירור נפרד המיועד לבשר הטעון בדיקה מעבדתית ועל חשבון בעליו", נראה לי שזה ברור.

מיכל סגן כהן: האחסון הוא על חשבון בעליו.

ניר ימין: נמשיך.

ניר ימין: אם אני אחשוב על משהו, אני אגיד.

אמנון כהן: - - -

ניר ימין: בפסקה 5 אתם אומרים: לאחר שקבע את טיבו של הבשר לפי פסקה 4 הטביע עליו חותמת מתאימה לפי תקנה 54, שם יש החותמות "בדוק והותר", "טעון בדיקה נוספת" או "פסול".

ניר ימין: כאן אתם מציעים אופציה נוספת: "ראוי למאכל בעלי חיים".

ניר ימין: כלומר, "בדוק והותר" אני מבין שזה מתאים למכירה, ואני יכול להשתמש ולמכור את הבשר, נכון?

מוחמד עבד אל חאלק: "בדוק והותר" זה אך ורק למאכל אדם.

ניר ימין: אז אין לכם חותמת "ראוי למאכל בעלי חיים ולא למאכל אדם".

מוחמד עבד אל חאלק: יש.

ניר ימין: לא לפי תקנה 54.

מוחמד עבד אל חאלק: זה לא כתוב בתקנות.

מוחמד עבד אל חאלק: אבל שוב, העניין הזה הוא מזערי ביותר.

מוחמד עבד אל חאלק: למשל כשעבדתי בצפון, בחיפה, כל כמה חודשים היו דורשים פרה - -

אמנון כהן: אבל מה יהיה כתוב בחותמת?

אמנון כהן: אתה מפנה לתקנה 54 מה שמוגדר ב-54?

מוחמד עבד אל חאלק: "לא למאכל אדם".

ניר ימין: אבל איך ידע אדם שאם זה לא למאכל אדם זה ראוי למאכל בעלי חיים?

אמנון כהן: על החותמת של הבשר יהיה כתוב?

מוחמד עבד אל חאלק: יהיה כתוב "פסול למאכל אדם".

ניר ימין: ואז אני מניח שזה ראוי למאכל בעלי חיים או שזה יכול להיות פסול גם למאכל אדם וגם למאכל בעלי חיים?

מוחמד עבד אל חאלק: בדרך כלל כשהרופא קובע שזה פסול למאכל אדם, השיפוט הוא לתת לבעלי חיים או להשמיד.

ניר ימין: אז הפסקה לא מנוסחת כמו שצריך כי אתם אומרים "לאחר שקבע את טיבו של הבשר יטביע עליו חותמת מתאימה".

ניר ימין: הוא קודם כול קובע את טיב הבשר.

ניר ימין: טיב הבשר יכול להיות ראוי גם למאכל בעלי חיים, נכון?

מוחמד עבד אל חאלק: כן.

ניר ימין: אבל אם אתם אומרים שזה פסול זה יכול להיות פסול רק למאכל אדם, אין לכם חותמת שאומרת שזה פסול גם למאכל בעלי חיים.

מיכל סגן כהן: לא, פסול זה פסול בכלל.

מוחמד עבד אל חאלק: התקנות מדברות על בשר למאכל אדם.

מוחמד עבד אל חאלק: באף מקום לא כתוב במיוחד לגבי הזנת בעלי חיים.

אמנון כהן: מי יקבע אם זה פסול לגמרי?

ניר ימין: אבל אתה רוצה שהרופא הווטרינרי יקבע שזה ראוי למאכל בעלי חיים או פסול.

ניר ימין: יש שלוש דרגות: או זה ראוי למאכל אדם או ראוי למאכל בעלי חיים או פסול – כמו שקובעים בפסקה 4.

ניר ימין: בהתאם לקביעה הזאת הוא מטביע חותמת, אבל אין לכם חותמת שמתאימה לכל שלוש הדרגות האלה.

מוחמד עבד אל חאלק: יש.

מוחמד עבד אל חאלק: בבית המטבחיים יש.

ניר ימין: אבל לא בהתאם לתקנה 54.

מוחמד עבד אל חאלק: בתקנות אין.

מוחמד עבד אל חאלק: בתקנות לא הודגש העניין של החותמת של בשר שמיועד למאכל בעלי חיים.

מוחמד עבד אל חאלק: אולי אפשר לתקן או להוסיף את זה.

ניר ימין: עורך דין סגן כהן, את מבינה למה אני מתכוון?

מיכל סגן כהן: אני מבינה מה שאתה אומר.

מיכל סגן כהן: השאלה האם תקנה 54 שכתוב בה "בדוק והותר"- -

ניר ימין: "בדוק והותר", זה מתאים למכירה.

מיכל סגן כהן: השאלה אם "בדוק והותר" לא סובל גם את המילים "למאכל אדם" או שיהיה כתוב: "בדוק והותר לבעלי חיים בלבד".

קריאה: זה מסוכן.

ניר ימין: אבל כשאני אומר בפסקה 5 "לפי תקנה 54", אז צריך להוסיף שם "בדוק והותר למאכל בעלי חיים" או "בדוק והותר למאכל אדם".

דרור דגן: אסור שיהיה "בדוק והותר למאכל בעלי חיים", זה יגרום לבלבול כי זאת אפשרות לזליגה של בשר למקומות שהוא לא צריך להגיע אליהם.

ניר ימין: אתם אומרים שממילא יש היום "מותר למאכל בעלי חיים", נכון?

ניר ימין: אחרת אין משמעות לקביעה של הרופא הווטרינרי שאומר שזה ראוי למאכל בעלי חיים.

ניר ימין: מישהו צריך לדעת שזה מה שהוא קבע.

דרור דגן: למאכל בעלי חיים אנחנו נאסור כאשר יש מחלה מדבקת גם לגבי בעלי חיים.

דרור דגן: אז נאסור את השיווק- -

אמנון כהן: זה פסול.

דרור דגן: זה פסול, וזה ילך להשמדה.

דרור דגן: אם אין מחלה מדבקת לבעלי חיים, והוא לא הותר למאכל לבני אדם הוא ילך למאכל של בעלי חיים.

אמנון כהן: איך ידע המוכר?

אמנון כהן: איך ידע הקונה?

מוחמד עבד אל חאלק: יש חותמת על הבשר שזה פסול למאכל אדם.

אמנון כהן: זה יש.

אמנון כהן: אבל הוא יכול למכור את הבשר לבעלי החיים לבני אדם.

אמנון כהן: איך בן אדם ידע שזה פסול לאדם?

אמנון כהן: שזה טוב לבעלי חיים, אבל פסול לגביו.

מוחמד עבד אל חאלק: כל בשר שיוצא מבית מטבחיים למכירה יוצא עם תעודת וטרינר, לפי החקיקה.

מוחמד עבד אל חאלק: אם זה יגלוש לצד הלא חוקי אנחנו לא יכולים- -

אמנון כהן: אנחנו צריכים לעזור כמה שיותר כדי שפחות נסבך אותם.

מוחמד עבד אל חאלק: התעודה הווטרינרית והחותמת הווטרינרית מבטיחות כמה שיותר.

אמנון כהן: אבל אנחנו מדברים על מה שיהיה כתוב בחותמת.

אמנון כהן: מה יהיה כתוב?

אמנון כהן: באחד יהיה כתוב: "ראוי למאכל אדם"; בשנייה: "ראוי למאכל בעלי חיים"; ובשלישית – פסול.

ניר ימין: בתקנה 54 יש שלוש חותמות: "בדוק והותר", "טעון בדיקה נוספת", ויש "פסול".

אמנון כהן: תקריא את תקנה 54.

ניר ימין: יש שלוש האפשרויות של החותמות שציינתי עכשיו.

ניר ימין: השאלה היא לפי איזו חותמת מתייחסים לבשר שהוא ראוי למאכל בעלי חיים.

אמנון כהן: נכון, זה לא מתאים.

מיכל סגן כהן: לא עמדתי ביסוד התקנות האלה, ונשלחתי למלא מקום.

אמנון כהן: חייבים לעמוד ביסוד הדברים כי כל מה שיוצא מפה צריך להיות ממש כמו שצריך.

מיכל סגן כהן: בסדר, כיוון שלא ערכתי את התקנות האלה אני שואלת את בעלי המקצוע, האם נכון להוסיף בתקנה 54 את סעיף ב(1) שכדי לומר: "פסול למאכל אדם, אך ראוי למאכל בעלי חיים", יהיה כתוב על החותמת: "ראוי למאכל בעלי חיים בלבד".

ניר ימין: משהו כזה, כן.

דרור דגן: אני מפחד מחותמות שאינן ברורות שיכולות לגרום לבלבול, ובשר שמיועד לבעלי חיים יגיע לשוק.

אמנון כהן: אז מה תכתוב?

ניר ימין: אז מה המשמעות של קביעה של הרופא הווטרינרי, "ראוי למאכל בעלי חיים"?

ניר ימין: הרופא הווטרינרי קבע, אז מה עושים עם הבשר הזה?

דרור דגן: ברגע שזה קבוע למאכל בעלי חיים יש לזה ייעוד אחד: זה יוצא מבית המטבחיים לאותו אתר שיש בו בעלי חיים.

ניר ימין: כשאני מסתכל על הבשר, איך אני רואה, לפי החותמת?

דרור דגן: על הבשר הזה אין שום חותמת.

אמנון כהן: אז אתה יכול ללכת גם לחנות, אתה יכול ללכת גם לסופר.

דרור דגן: הוא לא יכול להגיע לחנות.

עידית חנוכה: אם האדם פועל בצורה לא חוקית, והבשר יגיע לחנות, אתה לא יודע את זה.

אמנון כהן: אני צריך למנוע את זה.

ניר ימין: הוא אומר שאם החנויות לא יראו "בדוק והותר", הן לא ימכרו את זה.

דרור דגן: הוא לא יכניס את זה.

מוחמד עבד אל חאלק: הם לא יכולים, יש תעודה וטרינרית.

מוחמד עבד אל חאלק: אפילו מספר הטביחה מסומן על זה.

מוחמד עבד אל חאלק: על החותמת "פסול" בטביחות שהולכות למאכל בעלי חיים שופכים עליהן צבע שרואים מרחוק שזה לא בשר רגיל.

אמנון כהן: על הבשר שופכים צבע?

מוחמד עבד אל חאלק: כן, כן.

אמנון כהן: על איזה בשר, זה שלא ראוי למאכל אדם?

מוחמד עבד אל חאלק: לא.

מוחמד עבד אל חאלק: זה מהניסיון, זה לא כתוב.

אמנון כהן: חברים, אנחנו באים לתקן משהו.

אמנון כהן: משהו טוב עובד במילא.

אמנון כהן: אבל כשמתקנים מתקנים את מה שצריך.

אמנון כהן: הכוונות שלנו טובות, אבל לפעמים מפרשנים אותן בשטח בצורה שלא אתה רציתי ובטח לא אני.

אמנון כהן: המטרה שלנו היא שבסופו של דבר בן אדם יקנה בשר ראוי למאכל אדם; שלא יקרה מצב שבטעות שעשינו בדרך השארנו פרצה לגנב, והוא מנצל את הפרצה הזאת, ותעבור תקופה ארוכה עד שנגלה.

אמנון כהן: בינתיים אני חטאתי, אתה חטאת – לא בכוונה.

אמנון כהן: לכן משהו פה לא עובד מהבחינה הזאת שאני לא סמוך ובטוח שסגרתי את כל הפרצות כך שאני יודע שבשר א' למאכל אדם הגיע ליעדו.

אמנון כהן: אם הבשר אינו ראוי למאכל אדם – בסדר, הבעיה שלי היא עם מצב הביניים – שהוא לא לאדם, וכן לבעל חיים אחר שהוא לא אדם.

אמנון כהן: במקרה הזה אני פוחד שתהיה זליגה לכיוון השני.

ניר ימין: צריכה להיות התאמה בין הקביעה של הרופא הווטרינרי לבין החותמות שנותנות ביטוי לקביעה הזאת.

מיכל סגן כהן: מה שצריך היה להיות זה שכדי לקבוע אם ראוי למאכל או פסול, יטביע עליו חותמת בהתאם לתקנה 54, לפי העניין.

ניר ימין: אם אתם לא רוצים "ראוי למאכל בעלי חיים"- -

מיכל סגן כהן: השאלה היא מה עם בעל החיים.

מיכל סגן כהן: במקרה ש"קבע שראוי לבעל חיים" – מה הוא יעשה אז?

מיכל סגן כהן: תגידו לי מה הוא יעשה, אני אכתוב.

מיכל סגן כהן: חותמות יש לנו שתיים: או "ראוי למאכל אדם" או "פסול".

מיכל סגן כהן: עכשיו אתם אומרים שיש עוד קבוצה – מאכל בעלי חיים.

מיכל סגן כהן: אז תגידו איך אתם רוצים לסמן אותה באופן שונה כדי שלא יתבלבלו ולא יטעו בין "פסול" לבין "בדוק והותר".

מוחמד עבד אל חאלק: אפשר לכתוב "מיועד להזנת בעלי חיים".

מיכל סגן כהן: איך?

מיכל סגן כהן: אתם אומרים שאתם לא רוצים עוד חותמת.

מיכל סגן כהן: עם חותמת זה נורא פשוט.

מוחמד עבד אל חאלק: רק חותמת.

מיכל סגן כהן: חותמת זה דבר פשוט.

מיכל סגן כהן: את החלק של החותמת "מיועד לבעלי חיים בלבד" יורידו את החותמת ובזה נגמר.

מיכל סגן כהן: ההסדרה צריכה להיות הרבה יותר ברורה, כדי שנדע איך זה ממש הולך לגן חיות באותו רגע.

מוחמד עבד אל חאלק: אני אסביר לך מה הולך עכשיו.

מוחמד עבד אל חאלק: למשל אם נפסלה פרה בבית מטבחיים מתקשרים לגן החיות או למקום שמזינים תנינים- -

מיכל סגן כהן: מצוין – קבע שמתאים להזנת בעלי חיים לא יוציאו אותה, אלא מה?

מיכל סגן כהן: לא יתיר להוציאה מבית המטבחיים, אלא ל-.

דרור דגן: לרכב ייעודי.

מוחמד עבד אל חאלק: קודם כול יש רכב ייעודי.

מוחמד עבד אל חאלק: הרופא בגן החיות או במקום אחר חותם על התעודה הווטרינרית שהוא אכן קיבל.

ניר ימין: אז זאת ממש פרוצדורה שצריך להסביר אותה.

ניר ימין: אני לא בטוח שעכשיו אפשר להסביר את הפרוצדורה מה עושים.

אמנון כהן: יש לי חשש שפה לא סגרו את כל הפינות.

ניר ימין: אולי תחשבו איך לנסח שבשר שראוי למאכל בעלי חיים יפעל בהתאם לתוספת, ולהוסיף תוספת תשיעית או עשירית בתקנות שבה תפורט הפרוצדורה לאלו גורמים אפשר להעביר את זה?

מיכל סגן כהן: השאלה האם הייתם מסכימים שנכתוב: "קבע שהוא איננו מותר ולא פסול, אך מתאים למאכל בעלי חיים, ינהג בו בהתאם לנוהל שקבע מנהל השירותים הווטרינריים".

ניר ימין: אבל אם הייתם מציגים לוועדה את הנוהל- -

אמנון כהן: אני לא שלם, ואני גם לא רואה פתרון.

אמנון כהן: אני מציע שתחזרו למשרד ותעשו עבודה.

אמנון כהן: הבנתם את רחשי לבנו, שלא תחול הטעיה שלא בכוונה.

אמנון כהן: המטרה היא שהצרכן יקבל את מה שהוא צריך בסופו של דבר כי אנחנו יודעים כמה עולה בשר למאכל אדם וכמה עולה בשר לתנינים.

אמנון כהן: הפיתוי כאן הוא ענק, כי אפשר לחתוך מפה חתיכה, ולשלוח לפה.

אמנון כהן: אולי ניקח סיכון ונחליט להשמיד, אבל מצד שני חבל, כי אפשר להשתמש בזה לדברים אחרים; אז אולי לצבוע בצבע שיבדיל בין שני סוגי הבשר וגם לא יפגום באותו בעל חיים שיאכל אחר כך את הבשר.

אמנון כהן: אני לא מקצועי, אני משער.

ניר ימין: גורמי המקצוע צריכים לשבת.

אמנון כהן: אני אבקש מיושב ראש הוועדה הקבוע שאני אנהל את הדיון ההמשך בנושא הזה כי אנחנו נגיע מיד לשלב שאנחנו בשלים בו.

אמנון כהן: אולי נקרא עכשיו גם את הסעיף הבא.

ניר ימין: רק אולי לקראת הדיון הבא לגבי שאלתי בעניין החזר ההוצאות.

ניר ימין: העירה המתמחה משהו שגם יכול להיות רלוונטי לגבי הסיפא של פסקה 3: "ועל חשבון בעליו" – אולי בניסוח צריך להבהיר שזה על חשבון בעליו של בעל החיים ולא בעליו של בית המטבחיים.

מיכל סגן כהן: בעליו של בעל החיים.

אמנון כהן: לחדד את הנקודה הזאת.

ניר ימין: אנחנו נמצא את הנוסח, אבל חשוב להבהיר.

אמנון כהן: תקראי בבקשה את ב'.

מיכל סגן כהן: הקראה – סעיף ב': (ב) בעד כל בדיקה של בשר במכון הווטרינרי לפי תקנה זו ישלם בעל הבשר אגרה בשיעור 163 שקלים חדשים.

מיכל סגן כהן: "

אמנון כהן: על כל פרה שהוא יביא?

מיכל סגן כהן: בעד כל בדיקה.

מיכל סגן כהן: אם עושים לאותו בשר שלוש בדיקות אחרות הוא יצטרך לשלם 3 כפול 163.

מיכל סגן כהן: הקראת סעיף 2, 3: ביטול תקנה 79 2.

מיכל סגן כהן: תקנה 79 לתקנות העיקריות – בטלה.

מיכל סגן כהן: זה שחיטת הדחק.

מיכל סגן כהן: תיקון התוספת השמינית 3.

מיכל סגן כהן: בתוספת השמינית לתקנות העיקריות- (1) בכותרת, במקום "79" יבוא "78א"; (2) במקום פסקה 1(1) יבוא "שחיטה דחופה".

ניר ימין: אלה התאמות טכניות שנובעות מהביטול של תקנה 79.

אמנון כהן: אנחנו מסיימים את הדיון הזה.

אמנון כהן: כשתהיו מוכנים תיידעו את הוועדה.

אמנון כהן: שישלחו את הנוסח המתוקן, ואני כבר מציע שמנהלת הוועדה תשלח את הנוסח למחלקה המשפטית שיאשרו את הנוסח, ואז נקיים דיון.

אמנון כהן: אם כבר עכשיו יש להם ניירות – כבר ביניהם להסדיר את הדברים ולא להביא לדיון, אלא נאשר אותם פה סופית.

אמנון כהן: יהיה דיון קצר של 10 דקות.

אמנון כהן: נקרא הכול שוב עם התיקונים ונאשר.

אמנון כהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.