ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 19, 2009-11-23 11:00

מאיר שטרית: בוקר טוב לכולם.

מאיר שטרית: חברים בוקר טוב, אנחנו פותחים בדיון.

מאיר שטרית: אני מברך את כל המשתתפים בדיון.

מאיר שטרית: זומנו פה כל האנשים הרלוונטיים.

מאיר שטרית: המטרה של הדיון היום היא לשמוע דיווח של רשם גורמים מאשרים.

מאיר שטרית: הקימו יחידה חדשה במשרד המשפטים שהיא מאחדת את כל הגורמים המאשרים במשרד המשפטים שפעם היו בעצם אגפים נפרדים במשרד המשפטים.

מאיר שטרית: על פי חוק הגורמים המאשרים אמורים לדווח לכנסת אחת לשנה.

מאיר שטרית: נכון שמתוך שלושת הגורמים רק שני גורמים אמורים לדווח אבל הרשמים מגישים היום דווח בשם שלושת הגורמים.

מאיר שטרית: בעתיד אמורים לתקן את החוק בעניין זה כדי להבטיח שהדיווח שנמסר לכנסת יהיה באמת דיווח של הגורמים המאשרים.

מאיר שטרית: אני אתן את רשות הדיבור כמובן לאחראי במשרד המשפטים, ראש הרשות שהוא יציג את העניין ואת הדוחות, ואז נפתח את הדיון.

מאיר שטרית: יורם הכהן ראש הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע.

מאיר שטרית: בבקשה.

יורם הכהן: בוקר טוב לכולם.

יורם הכהן: הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע היא רשות חדשה במשרד המשפטים.

יורם הכהן: אני מוניתי להקים אותה לפני שלוש שנים.

יורם הכהן: היא מאחדת שלוש פונקציות רגולציה.

יורם הכהן: היא רשות שניתנו לנו שתי משימות עיקריות.

יורם הכהן: הראשונה שבהן היא להיות רשות הגנת המידע האישי בישראל.

יורם הכהן: בעצם השם הפורמלי של הרשות הוא הרשות המשפטית לטכנולוגיות מידע והגנת פרטיות.

יורם הכהן: המוקד שלנו הוא הממשק בין הגנת פרטיות וטכנולוגיית מידע.

יורם הכהן: במשרד המשפטים על שנת 2006 היו שלוש פונקציות שהתעסקו בממשק בין משפט וטכנולוגיה.

יורם הכהן: הראשונה בהם רשם מאגרי מידע שהיא מפקחת על קיום הוראות חוק הגנת הפרטיות.

יורם הכהן: השנייה רשם שנותן נתוני אשראי, זה בעצם מקרה פרטי של הנושא של הגנת הפרטיות.

יורם הכהן: השלישית היא רשם גורמים מאשרים שהיא הפונקציה הרגולטורית שמתעסקת בנושא של חתימה אלקטרונית.

יורם הכהן: למעשה מדינת ישראל גיבשה מודל מאוד מאוד ייחודי של הגנת מידע אישי מכיוון שהיא כללה תחום שנקרא הזהות האלקטרונית ביחד עם הפרטיות ושמה אותם תחת מעטפת אחת.

יורם הכהן: ברוב המקומות בעולם הנושא של הגנת הפרטיות או שהוא עומד לבד או שהוא נושק לנושא של חופש מידע, אבל אנחנו שמנו את זה יחד עם זהות אלקטרונית וכל פעם שאנחנו מציגים את זה אנשים בוחנים את זה בעניין רב.

יורם הכהן: בשלוש השנים האחרונות היה תהליך של לקחת שלוש קבוצות רגולציה שעצם היו תחת מנכ"ל משרד המשפטים והיו די מוזנחות מנקודת מבט של תשומת הלב של המשרד.

יורם הכהן: לשים אותם תחת רשות שפועלת בצורה אחידה של רגולציה ואנחנו נמצאים בהקשר הזה בשלבים הסופיים של ההקמה של הרשות.

יורם הכהן: יש תהליכים במדינת ישראל שתכופים בהם גם שינויי כוח אדם, גם שינויי תהליכים שלוקחים זמן.

יורם הכהן: יש משאבים די מרשימים לתחום שלנו והיום הרשות נמצאת בשלבים האחרונים של תהליכי האיוש שלה.

יורם הכהן: יש לנו 24 עובדים וביחס של גודל האוכלוסייה במדינת ישראל זה בהחלט בסדר.

מאיר שטרית: אתם כותבים זה לא נראה בשלב זה בר השגה.

מאיר שטרית: מה הבעיה?

מאיר שטרית: חסר עובדים?

יורם הכהן: הבעיה היא לא כמו שאתה בוודאי יודע לא העובדים אלא התקנים לעובדים.

יורם הכהן: אחד הדברים שהנחו אותי בהקמת הרשות ומי שמכיר את העבודה שלי יכול להעיד על זה היום באינטראקציה ברשות היה לא להתפשר על איכות כוח האדם.

מאיר שטרית: למה רק עורכי דין?

מאיר שטרית: אולי תשקול להעסיק בעלי תפקידים אחרים בכירים?

מאיר שטרית: אין יתרון לעורך דין בתחום האשראי על פני איש מקצוע בתחום.

יורם הכהן: כל עורכי הדין שהגיעו לרשות, קודם כל היה צריך לעשות מכרז פנימי.

יורם הכהן: אם אתה מכיר את התקן לעורכי דין אז אתה מבין שזה רק לעורכי דין.

יורם הכהן: הרשות היא ייחודית שבהגדרות התפקיד ברשות יש דרישה שיהיה רקע בטכנולוגיה ובנוסף רקע במשפט.

יורם הכהן: אבל בפועל כל האנשים שהגיעו אל הרשות בפרט בטכנולוגיה למרות שהם עורכי דין הם עורכי דין עם רקע בטכנולוגיה, מי יותר מי פחות.

יורם הכהן: אני למשל, מי שמכיר אותי יודע שיש לי ניסיון די עשיר בעולם הטכנולוגי.

יורם הכהן: יש אנשים שיש להם ניסיון בחקיקה טכנולוגית.

יורם הכהן: יש אנשים שיש להם ניסיון בטכנולוגיה ממש ונכון להיום זה חלק מהתהליך של קצב ההקמה של הרשות.

יורם הכהן: זה לא כל כך טריוויאלי למצוא אנשים כאלה אבל אנחנו הצלחנו להגיע למצב שבו כל העובדים החדשים ברשות למשפט וטכנולוגיה חוץ מתקן אחד שהוא תקן מנהלי הם כולם אנשים עם רקע טכנולוגי וזה בא לידי ביטוי ביכולות של הרשות באופן שבו אנחנו מתפקדים.

מאיר שטרית: כמה אנשים היום יש ברשות?

יורם הכהן: ברשות היום יש עשרים.

מאיר שטרית: אז היעד הוא עוד ארבעה אנשים עד סוף 2009.

יורם הכהן: זה תהליך.

יורם הכהן: אנחנו קולטים.

יורם הכהן: השבוע יש לנו ועדת מכרזים לשני אנשים.

יורם הכהן: בשלב הזה אנחנו מחפשים עורכי דין.

יורם הכהן: ככל הנראה נייצר כמה תקנים שהם טכנולוגים אבל בהקשר הזה בשרות המדינה קל מאוד להביא עורכי דין, קשה מאוד להביא אנשי טכנולוגיה כעובדי מדינה ברמה גבוהה, מכיוון שהשכר במגזר הטכנולוגי הוא שכר הרבה יותר גבוה.

יורם הכהן: לכן המודל שאנחנו הלכנו עליו היה להביא אנשים שיש להם רקע בטכנולוגיה ובמשפט.

יורם הכהן: אנחנו נעזרים ביועצים מקצועיים ב-outsourcing בסוגיות מקצועיות.

יורם הכהן: מי שעבד מולנו כבר ראה בין אם זה אנשי אבטחת מידע, בין אם זה אנשי אקריפטוגרפיה, בין אם זה אנשי נתונים, זאת אומרת המודל לעבודה הוא שהרשות כרשות היא רשות משפטית.

יורם הכהן: אגב השם שלה הוא רשות המשפטית לטכנולוגית מידע והגנת הפרטיות.

יורם הכהן: יש אצלנו את היכולת להבין סוגיות טכנולוגיות וכשאנחנו צריכים להתעמק בסוגיה טכנולוגית מעמיקה אנחנו בדרך כלל לוקחים יועץ שזה תחום ההתמחות שלו.

יורם הכהן: קשה להביא אנשים טכנולוגים שמומחים בכל דבר.

יורם הכהן: לכן המודל של לקחת אנשי טכנולוגיה נקודתיים ב-outsourcing הוא מודל יותר נכון.

יורם הכהן: בתחום הרגולציה ואנחנו תיכף נשמע על הרגולציה הספציפית שעשינו בנושא של חתימה אלקטרונית.

יורם הכהן: אבל צריך לזכור שעיקר המשימות הרגולטוריות של הרשות הן סוגיות של הגנת מידע אישי, חוק הגנת הפרטיות ששם אנחנו בעיצומו של מהלך מאוד מאוד מרחיק לכת של שינוי הרגולציה בנושא של הגנת מידע אישי בתזכיר של חוק הגנת הפרטיות שיופץ בתקופה הקרובה.

יורם הכהן: וזה לא נושא הדיון פה אבל אני יודע שאדוני מאוד מתעניין בנושא הזה.

יורם הכהן: אנחנו נשמח לעדכן אותך בנושא.

יורם הכהן: אני תיכף אציג את המבנה הארגוני של הרשות כדי שתבינו איך אנחנו עובדים.

יורם הכהן: כמו שאמרתי המשימה העיקרית היתה לקחת שלוש פונקציות שכל אחת מהן לא תפקדה אופטימלית בהיבטים שונים ולעשות אותן למשהו אחיד שעובד ברגולציה.

יורם הכהן: באנגלית זה נקרא The Israel Information Technology Authority.

יורם הכהן: הרשות קיבלה את הסמכויות אליה בהחלטת הממשלה שהקימה את הרשות של שלושת פונקציות הרגולציה,, רשם מאגרי מידע, רשם גורמים מאשרים, רשם נתוני אשראי.

יורם הכהן: כעיקרון הפונקציות האלה מסורות לי.

יורם הכהן: הסמכויות הקבועות בחוק בחוקים השונים אמורות לפי החלטת הממשלה לעבור אליי באופן פרסונאלי בשל הרקע שלי בתחום החתימה האלקטרונית.

יורם הכהן: בשלוש שנים האחרונות הסמכויות באופן פורמלי היו אצל עמית אשכנזי.

יורם הכהן: לפי חוות הדעת של היועץ המשפטי של משרד המשפטים, ניגוד העניינים שלכאורה היה ותפקידי כבר פג אז אנחנו בתקופה הקרובה כבר נעביר את הסמכויות הפורמליות גם אלי ואז באופן עקרוני הרשות מפעילה את הסמכויות באמצעות המבנה שלה שהוא מחולק לשלוש מחלקות: מחלקת רישום ופיקוח מפעילה את כלל סמכויות הרגולציה, עוסקת בנושא של מתן רישיונות במקרה שלנו לשירותי נתוני אשראי וגורמים מאשרים.

יורם הכהן: היום מטפלת בנושא של רישום מאגרי מידע בפיקוח על בעלי הרישיונות ועל נושא של המאגרים הרשומים.

יורם הכהן: לידה יש מחלקה שהיא מחלקה חדשה במחלקת אכיפה.

יורם הכהן: המחלקה הזאת לפני מספר חודשים קיבלה סמכויות חקירה פליליות בתחום של הגנת פרטיות בהסמכה של השר לביטחון פנים והיא מבצעת פעולות חקירה פליליות בסוגיות של הגנת פרטיות ונתוני אשראי, ומתמחה בהיבטים המאוד מעמיקים של חקירה פלילית במאגרי מידע ממוחשבים.

יורם הכהן: אנחנו מקימים שם היום מעבדה פורנזית שזו מעבדה שעוסקת בחקירת מחשבים.

יורם הכהן: המחלקה הזאת נמצאת עדיין בתהליכי הקמה.

יורם הכהן: בראש מחלקת רישום ופיקוח עומדת עורכת דין ריבקי דבש שהתעסקה בנושא של פרטיות במשרד המשפטים באמצעות חקיקה.

יורם הכהן: בראש מחלקת אכיפה עומדת עורכת הדין מילי בך שהיתה ראש צוות חקירות ברשות הגבלים עסקיים.

יורם הכהן: המחלקה המשפטית נותנת גם יעוץ פנים לפעולת הרשות וגם משמשת מוקד הידע של משרד המשפטים בכל מיני סוגיות של משפט וטכנולוגיה שיכולות לנוע מסוגיות שקשורות להגנת מידע אישי ולסוגיות שעולות בחקיקה.

יורם הכהן: המאגר הביומטרי לדוגמה.

יורם הכהן: מה הרקע המקצועי.

יורם הכהן: סוגיות של PRM שזה עניינים שקשורים לזכויות יוצרים או הגנה אלקטרונית על זכויות יוצרים.

יורם הכהן: חתימה אלקטרונית, מסמכים אלקטרוניים, דברים מהסוג הזה.

יורם הכהן: עמית אשכנזי הוא ראש המחלקה וכמו שאמרתי עמית תפקד בשלוש השנים האחרונות גם כרשם גורמים מאשרים.

יורם הכהן: בשלב הזה אני רוצה להעביר את השרביט לעמית להציג דוח על פעילות הפיקוח שאנחנו עשינו.

יורם הכהן: כיוון שלא נעשה דיון כזה בכנסת בשנה הקודמת אז אנחנו נסקור בסקירה שלנו בעצם שנתיים של פעילות.

יורם הכהן: בשל הסכם ניגוד עניינים שלי אני לא התעסקתי בפעולות הרגולטוריות הישירות של בעלי רישיונות ומי שעשה את זה, זה עמית והוא יכול להציג את זה.

עמית אשכנזי: בוקר טוב.

עמית אשכנזי: התפקידים הם בתהליכי מעבר עכשיו אל מחלקת רישום ופיקוח כך שבשנה הבאה אני מקווה שמי שיציג את הדברים תהיה ריבקי דבש.

עמית אשכנזי: אני עושה מיד zoom in לחוק חתימה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: חשבתי בפתח הדברים רק כדי שתהיה שפה משותפת והנושא לא נדון זמן מה בכנסת.

מאיר שטרית: אתה מדלג על העניין של מאגרי מידע?

עמית אשכנזי: כן.

מאיר שטרית: למה?

עמית אשכנזי: כי החובה להגיש דוח לועדת המדע הוא בענייני חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: על מאגרי מידע זה לא חל?

עמית אשכנזי: לא.

עמית אשכנזי: זה דוח לפי חוק הגנת הפרטיות שמוגש פורמלית.

יורם הכהן: יכול להיות שבעתיד יהיה איזשהו הגיון לאחד את כל הדיון בדוח של הרשות בוועדה אחת.

יורם הכהן: נכון להיום חוק הגנת הפרטיות הוא בסמכות של ועדת חוקה ולשם אנחנו מדווחים.

יורם הכהן: וחוק הגנה אלקטרונית הוא אגב מפוצל.

מאיר שטרית: מאגרי מידע על פי תקנון הכנסת זה תחום ספציפי של ועדת המדע.

מאיר שטרית: לכן מן ההיגיון הוא לאחד את כל הדיווח של הרשות במקום אחד ולא לפזר אותם לוועדות שונות.

מאיר שטרית: כי בדוח שאתם כתבתם אני ממש מוטרד כשאתה כותב שיש לפי הנתונים, אתם מציעים היום להכיר את המהלך, בואו נקדיש כמה דקות לעניין הזה לפני שנעבור לעניין של חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: לפי הנתונים שאתם כותבים בדוח על מאגרי מידע אני פשוט מוטרד כי אתם כותבים פה שבשביל ליישר קו אתם הולכים להקל על חלק ממאגרי המידע כך שבסוף 2010 יקבלו אישור 1500 מאגרי מידע שהיה להם משעמם.

מאיר שטרית: הנה, "ישור קו לגבי מאגרי מידע שהגישו בקשות רישום בעבר וטרם קיבלו אישור כאמור למרות חלוף 90 הימים, כ-1500 מאגרים.

מאיר שטרית: מטרת מהלך זה היא לצמצם את מספר מאגרי המידע הממתינים לאישור בשליש" .

מאיר שטרית: זאת אומרת, אם זה בשליש יש כ-5000 מאגרי מידע בלי רישיון.

מאיר שטרית: "צמצום מאגרי המידע הממתינים לאישור רשם לעשרות ספורות בסוף שנת 2010".

מאיר שטרית: זאת אומרת העניין פה הוא ממש פצצה.

מאיר שטרית: כיוון כשאני רואה את המלחמה, מעניין שאין פה את אנשי אבטחת הסביבה ואינטרנט והחברה להגנת האזרחים, כולם פה, אני לא ראיתי פה את הפעילים המרכזיים.

יורם הכהן: כי הדיון נסוב על חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: יש פראות מוחלטת בשמירה על מאגרי מידע והדבר היחידי שהולך להיות באמת מוגן הכי חזק דווקא עליו יש התקפה.

מאיר שטרית: כל היתר, כל מאגרי המידע הקיימים היום שהוקמו בלי חוק, בלי אישור, בלי הגנה, בלי כלום, כולל אגב טביעת אצבעות, איש לא מפקח עליהם.

יורם הכהן: אז אני רוצה להגיד בעניין הזה כי זה לחלוטין בתחום הטיפול שלי.

יורם הכהן: ראשית, אני אשמח מאוד אם הכנסת תייחד דיון ספציפי לנושא הזה של הגנת פרטיות ומאגרי מידע בישיבה של הוועדה אנחנו נשמח מאוד.

יורם הכהן: לגבי מאגרי המידע הרשומים, זה יותר התייחסות לגבי איזשהו תהליך בירוקרטי .

יורם הכהן: יש תהליך היום של מאגרי מידע שקבועים בחוק הגנת הפרטיות, צריך לרשום אותם אצל רשם מאגרי מידע.

יורם הכהן: אני אגיד משהו קצר על העניין הזה, זה דיון די ארוך

מאיר שטרית: הנקודה היא שצריך להיות איזה הליך של פיקוח עליהם.

יורם הכהן: ההליך של הפיקוח אנחנו מטפלים היום בהגדלה מאוד משמעותית מצד אחד של סמכויות האכיפה שלנו שזה דבר אחד וגם שינוי במשטר הרגולטורי להתאים אותו.

יורם הכהן: חוק הגנת הפרטיות הוא חוק מ-1981.

יורם הכהן: המנגנון של רישום מאגרי מידע הוא חוק שגובש בעולם שבו היו 300 מחשבים במדינת ישראל.

יורם הכהן: אנחנו נמצאים היום שבחדר הזה להערכתי יש סדר גודל של לפחות מאתיים מאגרי מידע שלכאורה היו צריכים להירשם אצל רשם מאגרי מידע כיוון שכל אחד בטלפון שלו ואני מניח שלרוב האנשים פה יש טלפונים חכמים, יש להם את האי מיילים שלהם שהם מקבלים כך שאנחנו צריכים לשנות את המשטר הרגולטורי.

יורם הכהן: רישום מאגרי מידע לא תורם לדעתי ברוב המקרים שום דבר להגנת הפרטיות.

יורם הכהן: לכן אנחנו מכינים תזכיר ואנחנו עשינו על זה עבודה מאוד מאוד יסודית ברשות למשפט טכנולוגיה, ולאחרונה מול גורמי המקצוע במשרד המשפטים כדי להתאים את הסביבה הרגולטורית במדינת ישראל למאה העשרים ואחת ולא לשנת 81, ואני אשמח מאוד אם הוועדה תזמן פגישה בקשר לנושא.

מאיר שטרית: אני אזמן ובוא נקבע אם כן שהיום אנחנו לא דנים במאגרי מידע.

מאיר שטרית: שאני לא אגיד שדנו.

מאיר שטרית: לא דנו.

יורם הכהן: מאגרי מידע, אנחנו נשמח מאוד.

יורם הכהן: אנחנו חושבים שזה נושא שחשוב לדון בו.

מאיר שטרית: נעבור לחתימה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: חתימה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: אני חוזר ככה על כמה דברים בסיסיים.

עמית אשכנזי: במסגרת הדוח כתבנו את הדברים במפורט, גם בדוח של השנה וגם בדוח של שנה שעברה.

עמית אשכנזי: למצגת בעיקרון יש שלושה חלקים.

עמית אשכנזי: חלק אחד נועד להסביר שוב רק את מונחי היסוד כדי שתהיה שפה משותפת.

עמית אשכנזי: חלק שני נועד לדבר על פעולות הפיקוח.

עמית אשכנזי: קצת כי הדברים הכתובים ואני לא רוצה להעמיס שקפים.

עמית אשכנזי: אני יכול לפרט כמובן בהתאם לשאלות חברי הוועדה.

עמית אשכנזי: הדבר השלישי זה דברים נוספים שהם לא פיקוח על הגורם המאשר שאנחנו עושים בהקשר של חוק חתימה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: אז החוק נועד להגביר את הוודאות לגבי פעולות משפטיות המתבצעות באופן אלקטרוני.

עמית אשכנזי: השיטה, הסדרת תוקפה המשפטי ומעמדה הראייתי של החתימה.

עמית אשכנזי: זה בעצם מה שהחוק הזה עושה.

עמית אשכנזי: הוא קובע מתי משהו טכנולוגי יוכר במשפט.

עמית אשכנזי: מונחים יסודיים בחוק, חתימה אלקטרונית מאובטחת, חתימה אלקטרונית מאושרת, תעודה אלקטרונית, גורם מאשר.

עמית אשכנזי: חתימה אלקטרונית מאובטחת אלה ההגדרות.

עמית אשכנזי: אני אחזור על זה אחר כך אם צריך.

עמית אשכנזי: מהטכנולוגיה למשפט יש לנו שתי הנחות יסוד מעולם ההצפנה בכלל.

עמית אשכנזי: אלה מאפשרות לנו בכלל להתקדם.

עמית אשכנזי: אנחנו מניחים שבין שני יסודות ייחודיים יש קשר חד ערכי.

עמית אשכנזי: ניתן להשתמש בשיטות הצפנה מקובלות במפתחות.

עמית אשכנזי: כתוצאה מזה בחוק יש לנו ביטוי שנקרא אמצעי חתימה ואמצעי לאימות חתימה, שניים שמקיימים ביניהם קשר חד ערכי.

עמית אשכנזי: זה לא משפטי, זה טכנולוגי.

עמית אשכנזי: איך זה בא לידי ביטוי בחיים?

עמית אשכנזי: יש לנו את כרטיס תמוז שאנחנו רואים אותו.

עמית אשכנזי: עליו יש משהו שנקרא אמצעי חתימה.

עמית אשכנזי: טעות מקובלת היא שהכרטיס הוא אמצעי החתימה, ולא היא.

עמית אשכנזי: אמצעי החתימה זה הסוד שנמצא על השבב.

עמית אשכנזי: על השבב יש כל מיני סודות.

עמית אשכנזי: זה בעצם הסוד ההצפנתי.

עמית אשכנזי: לאותו מפתח שאנחנו רואים פה ששמור בסוד על הכרטיס יש לו בן זוג שנקרא בחוק אמצעי לאימות חתימה.

עמית אשכנזי: זה אותו מפתח ציבורי.

עמית אשכנזי: הציבורי אין בעיה להוציא החוצה, אין בעיה להשתמש בו.

עמית אשכנזי: איך זה עובד במציאות?

עמית אשכנזי: בחתימה אלקטרונית מאובטחת יש לנו מסר אלקטרוני שהוא מסמך שאנחנו רוצים לחתום.

עמית אשכנזי: כאן כתוב מסמך טקסט אבל יש לנו שימושים של חתימה על תמונות, חתימה על מסמכים סרוקים.

עמית אשכנזי: יש להם שימושים משפטיים.

עמית אשכנזי: אנחנו משתמשים בכרטיס באמצעות אמצעי החתימה חותמים אותו ואז שולחים את המסר אבל לא עם המפתח הפרטי שהוא סודי אלא עם הבן זוג שלו.

עמית אשכנזי: וכאשר זה מתקבל הנמען מקבל עכשיו את המסר ויודע לבדוק באמצעות המפתח הציבורי את האמינות של המסר, שהוא לא השתנה.

מאיר שטרית: מפתח ציבורי הוא אצל כולם אותו מפתח?

עמית אשכנזי: לא.

עמית אשכנזי: הוא הבן זוג של המפתח הפרטי אבל הוא פומבי.

עמית אשכנזי: לכל מפתח פרטי יש בן זוג ייחודי שלו.

עמית אשכנזי: לכל אדם יש מפתח ציבורי אחד שמזהה אותו וככה אתה יודע שהמסר התקבל.

עמית אשכנזי: רק נקודה לחדד.

עמית אשכנזי: הרבה פעמים לכרטיס יש קוד גישה כמו כספומט.

עמית אשכנזי: קוד הגישה הזה לכרטיס זה לא המפתח.

עמית אשכנזי: זה גם חשוב.

עמית אשכנזי: קוד הגישה נועד לוודא שאתה באמת רוצה לחתום.

עמית אשכנזי: המפתח הוא בתוך השבב, אתה לא רואה אותו.

עמית אשכנזי: ואז התוצאות המשפטיות לפי החוק כי אמרנו המטרה של החוק היא לייצר את הדבר הזה כקביל חוקית.

עמית אשכנזי: סעיף 3 לחוק אומר שהקובץ הזה שהתחלנו איתו, המסר האלקטרוני במקור הוא קביל משפטית, ואנחנו גם יודעים מאיפה הוא התקבל.

עמית אשכנזי: הוא יהיה קביל בכל הליך משפטי ויהווה ראייה לכאורה שהחתימה היא של בעל אמצעי החתימה שהמסר האלקטרוני הוא זה שנחתם על ידי בעל אמצעי החתימה.

עמית אשכנזי: כשהסעיף הזה התקבל ב-2001 ועד היום גם הוא חידוש מאוד משמעותי בדיני מחשבים בישראל כי הוא מאפשר לקחת קובץ ולהגיש אותו לבית משפט בפרוצדורה.

עמית אשכנזי: זה חידוש די חשוב.

מאיר שטרית: גם קובץ קיים שלא נחתם על ידי האיש עצמו?

עמית אשכנזי: כן.

עמית אשכנזי: כן.

מאיר שטרית: זאת אומרת היום יש הכרה משפטית?

מאיר שטרית: אם אני סורק קובץ כלשהו יש הכרה משפטית לאימות הקובץ הזה?

עמית אשכנזי: כן.

מאיר שטרית: איך?

עמית אשכנזי: מה בעצם אומרת החתימה?

עמית אשכנזי: זו שאלה מהענף המשפטי שנקרא דיני ראיות.

עמית אשכנזי: אבל מה בעצם אומרת החתימה?

עמית אשכנזי: אנחנו עושים פה אנלוגיה למה שנקרא העתק מהימן למקור.

עמית אשכנזי: אני עכשיו נותן לך את המסמך הזה שאני כתבתי אותו ואתה חותם עליו עם החתימה שלך.

עמית אשכנזי: החתימה שלך מעידה שזה המסמך שהיה בפניך.

עמית אשכנזי: לפעמים יש לזה חשיבות.

עמית אשכנזי: למשל, בהליכים משפטיים עורך דין מגיש כתב תביעה שהוא עצמו כתב אבל הוא מצרף לזה כל מיני מסמכים שהוא קיבל מהקליינט.

עמית אשכנזי: לא מסמכים שהוא ייצר.

מאיר שטרית: למשל מסמכים של ממשלה שנאגרו במחסנים אינסופיים של מאות קילומטרים של מדפים, תיקים וניירת אינסופית שעולים למדינה הון עתק.

מאיר שטרית: אחת המחשבות של ממשל זמין היה לבטל את כל הסיפור הזה ולפרק את המחסנים הללו ולהחזיר אותם לשימוש תעשייתי במקום אחסון של ניירות ולהפוך את הכול לדיגיטאלי.

מאיר שטרית: כמובן שהבעיה שעלתה על הפרק מיד היתה, לפי חשבוני זה היה חוסך למדינה מאה מיליון שקל בשנה רק מה שנקרא אחסנה.

מאיר שטרית: הבעיה שעלתה היא שיש ארכיב ממשלתי.

מאיר שטרית: מאות קילומטרים של מדפים.

מאיר שטרית: אתה סורק את הארכיב הממשלתי הזה.

מאיר שטרית: מי יאמת שהמסמך הזה שנמצא בארכיב הממשלתי הוא מסמך אמת?

מאיר שטרית: חל עליו חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: מי מאשר את זה?

מאיר שטרית: מישהו שבארכיב?

מאיר שטרית: מחסנאי?

מאיר שטרית: ארכיבר?

מאיר שטרית: הגנז הממשלתי?

מאיר שטרית: זה פטור בחוק.

מאיר שטרית: אני שואל אותו מבחינת החוק.

זאב מאי: בחוק יש פתרון לזה.

עמית אשכנזי: יש לי תשובה ארוכה ותשובה קצרה.

עמית אשכנזי: שוב זה שווה דיון נפרד.

עמית אשכנזי: זה קשור לעולם אחר שאנחנו מטפלים בו שנקרא ארכיב אלקטרוני.

עמית אשכנזי: יש תשובה דור א' ותשובה דור ב'.

עמית אשכנזי: תשובה דור א' באמת כמו שנאמר יש תקנות העדות שאלה תקנות שחלות על מה מותר לעשות כשאתה רוצה להגיש לבית משפט לא את המקור אלא הצילום שלו.

עמית אשכנזי: ומה שהתקנות האלה הסדירו בעבר זה את עולם המיקרופיש.

עמית אשכנזי: ואז בא מנהל בתי המשפט השופט בועז אוקון לפני כמה שנים ואמר שאין לו את המקום בארכיונים והוא מבקש שיסדרו איזשהו פתרון.

עמית אשכנזי: בעקבות זה תוקנו תקנות העדות ונוסף שם הסדר לנושא של אפשרות לסרוק מסמכים ולבאר את המקור.

עמית אשכנזי: הפרשנות שמופעלת בתוך המדינה בחלק מהמקומות משתמשת בחתימה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: זה פתרון דור א'.

עמית אשכנזי: ואתה שואל שאלה מאוד מדויקת שהתשובה לה היא עדיין משתנה איך בעוד עשר שנים ידעו שבאמת זה נכתב נאמן למקור באותו ארכיון?

עמית אשכנזי: הרעיון שאנחנו חושבים עליו וקיים היום רק במקום אחד משפטית, עשינו אותו בתקנות המשכון.

עמית אשכנזי: יש במשרד המשפטים יחידה מיוחדת.

עמית אשכנזי: יצרנו שם מוסד משפטי שנקרא חתימה מוסדית של רשם המשכונות.

עמית אשכנזי: כלומר יש פונקציה של רשם המשכונות, יש לו חתימה אלקטרונית עם תעודה אלקטרונית של המדינה.

עמית אשכנזי: התעודה אומרת זה רשם המשכונות.

עמית אשכנזי: אתה עכשיו עושה שאילתא דרך ממשל זמין ואתה רואה רשם המשכונות על החתימה.

מאיר שטרית: מה לגבי הגנז?

עמית אשכנזי: נגעת בנקודה.

עמית אשכנזי: בגנז המדינה משך שנים ויש על זה דוחות מבקר המדינה לא היה טיפול מספיק בעניין הזה בגלל בעיות של משאבים.

עמית אשכנזי: בשנה האחרונה גנז המדינה גייס צוות גדול והוא מקדם את זה בקצב מהיר הרבה יותר מכל מה שהוא עשה עד עכשיו.

עמית אשכנזי: שווה דיון נפרד.

עמית אשכנזי: זה פתרון דור ב'.

עמית אשכנזי: אין עדיין פתרון רוחבי.

עמית אשכנזי: זה מה שאני יכול להגיד משפטית כרגע.

מאיר שטרית: התקנון של המדינה קובע שכל משרד צריך בעצם להעביר את כל הארכיב שלו לגנז הממשלתי.

מאיר שטרית: בפועל אגב זה רחוק מאוד מהמציאות.

מאיר שטרית: כל משרד מחזיק במרתף שלו ארכיב.

מאיר שטרית: כל משרד שוכר ארכיבר חיצוני, זה בא מחברות די מפורסמות שזוכות במכרזים, הם לוקחים מהמשרד נגיד 30-40-50 ארגזים.

מאיר שטרית: מאחר והמדינה משלמת להם לפי ארגז לאחסון אז להם זה נהדר לבוא לקחת כמה שיותר ארגזים.

מאיר שטרית: עכשיו צוברים בארגזים האלה את כל הזבל, תסלח לי.

מאיר שטרית: מתייקים הכול.

מאיר שטרית: הארכיברים עושים חיים משוגעים.

מאיר שטרית: לוקחים את הארגזים האלה, שומרים אותם אצלם.

מאיר שטרית: אני לא יודע מתי אי פעם מישהו באחד המשרדים פנה לאותו ארכיבר ואמר לו אני צריך תיק מסוים.

מאיר שטרית: אם מישהו יודע מה כתוב שם אני צנצנת.

מאיר שטרית: זה סתם בזבוז כסף, זמן, מקום וכן הלאה.

מאיר שטרית: עכשיו זה אבסורד.

מאיר שטרית: אני כבר לא מדבר על הגנז הממשלתי.

מאיר שטרית: עכשיו זה כבר בסוף שנגמר העניין, ומתייאשים, ונגמרת קדנציה.

מאיר שטרית: מעבירים כל חומר לגנז הממשלתי אז הוא כבר תוקע את זה בתוך מאות קילומטרים אחרים שאף אחד לא יודע מה גורלם.

מאיר שטרית: הדבר הזה מחייב, נכון זה לא אחריות שלכם.

מאיר שטרית: זה אחריות של האוצר.

מאיר שטרית: ממשל זמין וכל זה.

מאיר שטרית: אני גם מעיר לכם בקשר לממשל זמין.

עמית אשכנזי: אנחנו מעורבים בזה, תומכים בזה משפטית.

עמית אשכנזי: במכרז האחרון של שירותי הגנה של המדינה שבועז הזכיר יש פרק שמדבר על איך אנחנו מבטיחים לאורך זמן.

עמית אשכנזי: יש פה דברים.

עמית אשכנזי: אנחנו מקבלים את ההערה.

חיים רביה: אבל צריך להגיד גם וזה כן נוגע לכם שהיתה הצעת חוק ממשלתית שהיתה מקלה מאוד את הסריקה של המסמכים זו הצעת חוק של העתק מקור, ומשרד המשפטים משום מה לא המשיך בה וההפסדים שנגרמים למשק האזרחי לעומת המשק הממשלתי הם רבים יותר.

חיים רביה: משרד המשפטים לא המשיך את זה.

חיים רביה: לא השיתו עליו חוק רציפות בכלל.

חיים רביה: פשוט זנחו את זה לפני כמה שנים.

חיים רביה: כשאתה עובד מול גופים ציבוריים כמו בנקים וחברות ביטוח וחברות ביקורת יש להם צורך אמיתי בסריקה של מסמכים.

חיים רביה: היתרונות הם לא רק בחיסכון הכספי אלא גם בזמינות של המסמכים האלה.

עמית אשכנזי: אני רק אגיד כי חיים רביה היה גם בדיון ההוא.

עמית אשכנזי: זה משיק.

עמית אשכנזי: זה בהחלט משיק.

עמית אשכנזי: הרעיון להשתמש בחתימה אלקטרונית, בגלל זה אמרתי הוא היה חוק פורץ דרך ב-2001 בעולם של המסמכים הממוחשבים והוא חוק שקיים.

עמית אשכנזי: הוא עבר כאן.

עמית אשכנזי: יש בו היום הקלות שמאפשרות לנו לפתור בעיות במקומות אחרים.

עמית אשכנזי: זה מה שאנחנו עושים.

עמית אשכנזי: לצורך העניין נתנו את הדוגמה של חתימה על מסמכים סרוקים.

עמית אשכנזי: חתימה אלקטרונית מאובטחת.

עמית אשכנזי: בקיצור חתימה אלקטרונית מאובטחת ככה היא נראית בפרוצדורה, ככה היא נראית בתוצאות המשפטיות.

עמית אשכנזי: אני אעביר הלאה.

עמית אשכנזי: מה שחסר בתהליך הזה, זה איך אתה יודע מי הוא בעל אמצעי החתימה.

עמית אשכנזי: איך אתה יודע בקשר לאותם 5 מיליון?

עמית אשכנזי: ולזה יש שני פתרונות.

עמית אשכנזי: פתרון אחד הוא שאתה מכיר אותו מראש ופתרון אחר הוא הפתרון של גורם מאשר לפי החוק.

עמית אשכנזי: זה גורם שמצוי תחת הפיקוח שלנו והתפקיד שלו זה, כמו שאומרים על רגל אחת, זה זיהוי של בעל אמצעי החתימה.

עמית אשכנזי: הוא צריך לדעת מי הבן אדם הפיזי מאחורי זה ולספק לו תעודה.

עמית אשכנזי: וגם כאן כמו המפתח הזה זו תעודה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: לא הכוונה כאן לכרטיס.

עמית אשכנזי: הכוונה לקובץ.

עמית אשכנזי: ואז כשאתה מקבל את הקובץ אתה אומר בעצם כל האנשים האלה שאנחנו רואים בתמונה מסתכלים על התעודה ואומרים אנחנו יודעים מאיפה זה בא.

עמית אשכנזי: למה?

עמית אשכנזי: כי הם סומכים על הגורם המאשר.

עמית אשכנזי: המשלים של החובה הזאת הוא שהגורם המאשר צריך לקיים מרשם מקוון וזמין של תעודות אלקטרוניות שהוא פתוח לכולם.

עמית אשכנזי: בתעודה כתוב איפה בודקים את הטופס של התעודה.

עמית אשכנזי: לפי המספר הסידורי של התעודה.

מאיר שטרית: זאת אומרת, אם בא אלי אדם ואומר לי זו תעודה שלי מאושרת, זו תעודה חתימה אלקטרונית, אני יכול להיכנס לאיזשהו אתר ולפי השם שלו לאתר באמת מי זה האדם הזה.

עמית אשכנזי: זה עוד יותר מתוחכם מזה.

עמית אשכנזי: המערכות היום יודעות לבדוק את הדבר הזה באופן אוטומטי.

עמית אשכנזי: התעודה בנויה באופן סטנדרטי.

עמית אשכנזי: אתה אדם פרטי שמקבל תעודה.

מאיר שטרית: אתה שולח לי מסמך מאיזשהו מקום ואומר לי, זה מסמך שלי ואני חתמתי עליו.

מאיר שטרית: אני כאדם פרטי יכול לוודא את זה?

עמית אשכנזי: כן.

מאיר שטרית: אני לא גורם מאשר.

עמית אשכנזי: לא.

עמית אשכנזי: אתה מסתמך.

עמית אשכנזי: זה חשוב מאוד שתוודא את זה.

מאיר שטרית: אני שואל שאלות פשוטות.

עמית אשכנזי: אני נורא שמח שאתה שואל שאלות פשוטות.

עמית אשכנזי: בדרך כלל אלה השאלות הכי חשובות כי אלה השאלות שישפיעו.

מאיר שטרית: איך אני יכול לבדוק?

עמית אשכנזי: בעיקרון התעודה בנויה במבנה סטנדרטי.

עמית אשכנזי: בתעודה יש את השם של בעל התעודה ועוד כל מיני פרטים וגם כתוב השם של הגורם המאשר שהנפיק אותה.

עמית אשכנזי: הוא לצורך העניין שר הפנים.

עמית אשכנזי: למטה יש קישור אינטרנט.

עמית אשכנזי: כאשר התעודה הזאת מגיעה אליך למחשב יחד עם אותו מסמך חתום מתבצעים בעצם שני תהליכים.

עמית אשכנזי: תהליך אחד, בודקים את המסמך שלך מול התעודה שהמסמך אכן לא השתנה.

עמית אשכנזי: זה התהליך שסימנו פה מפתח ציבורי, מפתח פרטי.

עמית אשכנזי: בתוך התעודה יש את המפתח הציבורי.

עמית אשכנזי: בודקים שהמסמך לא השתנה.

עמית אשכנזי: הדבר השני שקורה, המערכת שלך לצורך העניין ה-outlook באופן אוטמטי בודקת שהתעודה של מי ששלח לך לא ברשימה הזאת באותו אתר באינטרנט.

עמית אשכנזי: אתה לא רואה את זה אבל בסוף התהליך נדלק לך ירוק או אדום.

עמית אשכנזי: כלומר זה תהליך לגמרי אוטמטי.

עמית אשכנזי: לא מצפים באמת מבן אדם שייכנס לרשימה של קבצים ויבדוק.

עמית אשכנזי: זה כמו, דוגמה הכי פשוטה להמחשה, כשמעבירים כרטיס אשראי בסופר והוא כותב מתקשר לאיזשהו מקום, אז זה פחות או יותר מה שקורה רק באופן אוטמטי.

עמית אשכנזי: זה בא אוטמטית built in במערכות ההפעלה.

יורם הכהן: זה פרוטוקול קבוע מראש שקיים בכל המחשבים.

מאיר שטרית: כלומר אדם יכול לשלוח לך באופן פרטי הביתה מסמך ולהגיד לך זה מסמך שלי.

מאיר שטרית: מה שהוא צריך לעשות זה בעצם להעביר את התעודה שלו במחשב שלו.

מאיר שטרית: נכון?

עמית אשכנזי: כשהוא חותם.

עמית אשכנזי: הוא חתם על המסמך, שלח לך מסמך.

עמית אשכנזי: עכשיו אתה קיבלת את המסמך.

עמית אשכנזי: המחשב שלך רואה שזה קובץ מסוג מיוחד.

עמית אשכנזי: זה קובץ עם חתימה עליו.

עמית אשכנזי: ואז הוא עושה עליו כל מיני בדיקות.

עמית אשכנזי: אחת הבדיקות היא שהמסמך לא השתנה מאז שהוא יצא ושתיים, שהתעודה הזאת לא בוטלה.

עמית אשכנזי: הוא שולח שאילתא אוטמטית לאינטרנט.

עמית אשכנזי: לכן מאוד חשוב המרשם של התעודות.

מאיר שטרית: מישהו יכול לשלוח לאי מייל שלי מסמך כזה.

מאיר שטרית: יש לי אי מייל בכנסת.

מאיר שטרית: הוא יכול לשלוח לי מסמך כזה חתום ונראה איך זה עובד.

זאב שטח: אני רק רוצה להוסיף על דבריו של עמית.

זאב שטח: בעצם מה שעמית מתאר לך זה תהליך של תקשורת בין מחשבים.

זאב שטח: מחשב אחד שולח את זה, מחשב שני אומר כן בדקתי.

זאב שטח: זה תהליך של תקשורת בין מחשבים כי לעיתים נדמה שזה תהליך של תקשורת בין אנשים שזה מקבל וזה שולח שזה כמו מעטפות נייר.

זאב שטח: זה לא כמו מעטפת נייר.

עמית אשכנזי: עכשיו יש פה עוד נקודה שהיא מאוד חשובה שצריך לדעת והיא בעצם נקודה שהשקענו עליה הרבה מאוד זמן בכמה הקשרים.

עמית אשכנזי: עשינו עליהם פיקוחים.

עמית אשכנזי: זה דבר מאוד מעניין.

עמית אשכנזי: המערכת לא מסוגלת לבדוק את רשימת התעודות הבטלות, אפילו אם התעודה בתוקף היא צועקת והיא יוצרת את הקול.

עמית אשכנזי: אתה מקבל התראה שהתעודה לא בתוקף.

עמית אשכנזי: זאת אומרת שאם האתר הזה של התעודות הבטלות לא באוויר אפילו אם הכול בסדר המערכת אצלך צועקת.

עמית אשכנזי: לצורך העניין אתה עכשיו רשות ניירות ערך.

עמית אשכנזי: קיבלת דיווח מחברה.

עמית אשכנזי: אם אתה לא מצליח לבדוק את התעודה כי האתר הזה לא באוויר אפילו אם התעודה בתוקף, הכול בסדר, המערכת לא תאפשר.

עמית אשכנזי: לכן השירות הזה של זמינות זה שירות שגם בתקנות לפי החוק וגם במציאות המסחרית שירות חשוב מאוד לקיים אותו בצורה זמינה.

מיקי: אני מיקי רשום קום.

מיקי: חשוב לציין שהתעודות תקפות בתקופה מסוימת.

מיקי: שנתיים בדרך כלל.

מיקי: כל זמן שהמונה מספיק אצל מר שטח.

מאיר שטרית: כל זמן שמשלמים את האגרה.

מיקי: בדיוק.

מיקי: אבל מה שמעניין זה שאחרי שנתיים פתאום כל המסמכים שקיבלת הופכים להיות אש וגופרית.

מיקי: פתאום הכול לא תקף.

מיקי: כל מה שקיבלת במשך שנתיים.

עמית אשכנזי: אז מה המשמעות של הדבר הזה?

עמית אשכנזי: אותו גורם מאשר,

עמית אשכנזי: אותו משרד פנים של האינטרנט לפי החוק הישראלי מה הוא אמור לעשות?

עמית אשכנזי: הדברים המרכזיים שוב זה על קצה המזלג.

עמית אשכנזי: ראשית הוא צריך לזהות בצורה טובה את האנשים כי אם אתה מסתמך על זה שהוא זיהה פלוני אלמוני אז אתה רוצה שבאמת אותו פלוני אלמוני יהיה.

עמית אשכנזי: בעניין הזה התקנות צפו את החולשה של התעודה הישראלית בדור הקודם, מה שכולנו מייחלים לדור הבא והן דורשות שזיהוי של בן אדם יהיה לא רק עם תעודת זהות, אלא עם תעודת זהות ודרכון, ועל בסיס שאילתא למרשם האוכלוסין.

עמית אשכנזי: אתה בטח מכיר את זה מחוק איסור הלבנת הון.

עמית אשכנזי: כמו שבנק צריך לזהות היום לקוח שלו גם על סמך שאילתא כדי לוודא שהתעודה אמיתית.

עמית אשכנזי: למה?

עמית אשכנזי: מפני שאנחנו מדברים פה על זה שזו תעודה אלקטרונית שתמשמש בהקשר האלקטרוני והיא בדיוק כמו תעודת זהות רק בעולם האלקטרוני.

עמית אשכנזי: לכן הגורם המאשר חייב על פי התקנות לוודא את האמינות של הזהות ופה הוא מסתמך על אותם זיהויים רשמיים של המדינה פלוס שאילתא למרשם אוכלוסין.

עמית אשכנזי: כלומר הוא מחובר בתקשורת למרשם אוכלוסין, מבצע שם שאילתא.

עמית אשכנזי: הדבר הנוסף הוא כמובן מערך אבטחת מידע ברמה מאוד גבוהה על כל התהליך החל משלב הזנת הבקשה כי אתה לא רוצה שמישהו יזין פרטים לא נכונים ויתערב בדרך.

עמית אשכנזי: כמובן עד לקודש הקודשים המקום שהוא חותם עם המפתח שלו על התעודות.

עמית אשכנזי: זה לצורך העניין החתימה של שר הפנים.

עמית אשכנזי: אני שוב משתמש בדוגמה של משרד הפנים כי אתה מכיר את הדברים האלה אז זאת האנלוגיה הקלה.

עמית אשכנזי: בתחום הזה מעבר לאבטחת מידע באופן כללי יש פה גם דרישות ותקנים ייעודיים של עולם ההצפנה והעולם הכללי שנקרא PKI Public Infra Structure .

עמית אשכנזי: גם כאן אנחנו לא המצאנו שום גלגל.

עמית אשכנזי: אנחנו מסתמכים לגמרי על תקנים עולמיים ובאופן ספציפי על תקנים מאירופה כי החוק שלנו מועתק במידה רבה מהחוק האירופאי אז קל לנו.

עמית אשכנזי: עשינו שם הרבה עבודה של קונקרטיזציה מעבר לכותרות.

עמית אשכנזי: ודיברנו על זמינות גבוהה ומיידית של מאגר תעודות בטלות.

עמית אשכנזי: כאשר הכנסת חוקקה את החוק היא לא הלכה לגישה האמריקאית או גישה אירופאית מסוג מסוים שמשאירה את זה לכוחות השוק שאומרת אדם יספק את השירות, מי שירצה יקנה, מי שלא ירצה לא יקנה, כמו שיש לנו בהרבה שירותים במסחר האלקטרוני.

עמית אשכנזי: אלא מונה רשם במשרד המשפטים שהתפקיד שלו לפקח על הפעילות לפי החוק.

עמית אשכנזי: אני אומר את זה כי יש גישות גם אחרות.

עמית אשכנזי: אפשר היה לחשוב על עולם אחר אבל לצורך העניין זו כרגע ההנחה.

עמית אשכנזי: החוק מן הרשם, הרשם צריך לעשות פיקוח, צריך לעשות רישוי.

עמית אשכנזי: יש לו סט של תקנות שאומרות מה הוא צריך לבדוק אצל הגורם המאשר.

עמית אשכנזי: מכאן אני יורד למה עשינו מבחינת פיקוח.

עמית אשכנזי: אני מוניתי לתפקיד בינואר 2007.

עמית אשכנזי: כאשר אני נכנסתי לתפקיד היו שני גורמים מאשרים.

עמית אשכנזי: חברת סקייורנט וחברת קומסיין.

עמית אשכנזי: חברת סקויירנט בשלב מסוים הודיעה שהיא מסיימת את הפעילות לפי החוק והדבר הזה דרש שורה של פעולות כדי לוודא המשך השירות לציבור.

עמית אשכנזי: סקויירנט הצליחה מאוד בשיווק למדווחים לרשות ניירות ערך ויצא שכמות מאוד מאוד משמעותית של המדווחים לרשות ניירות ערך היו להם תעודות של סקויירנט.

עמית אשכנזי: ולכן כאשר סקויירנט הודיעה על הסגירה התחיל תהליך מאוד משמעותי ברשות ניירות ערך, של מה הם עושים אם ברגע מסוים לאנשים אין תעודות כי זה אומר שזה סוגר את המערכת.

עמית אשכנזי: הדבר הזה היה לא טריוויאלי לביצוע.

עמית אשכנזי: קומסיין הצליחה בסופו של דבר בהסתייגות שאני אתעכב עליה קצת בלוח הזמנים לקבל את הלקוחות של סקויירנט אבל המהלך הזה של הודעה על סגירה, העברת הפעילות, קבלת כל המסמכים, הוא מהלך לא טריוויאלי.

עמית אשכנזי: גם לגורם המאשר יש אחריות נמשכת כי המסמכים ממשיכים להיות תקפים עוד הרבה זמן.

עמית אשכנזי: בנוסף ב-2008 התחלתי לבצע ביקורות בקומסיין לגבי קיום נהלים.

עמית אשכנזי: הרשם הקודם דרור ארם שהיה הרשם הראשון לפי החוק עסק הרבה מאוד בשלב ההקמה של הגורם המאשר במובן של אישור נהלים, קיום נהלים.

עמית אשכנזי: נהלים זה דבר מאוד חשוב באבטחת מידע בכלל.

עמית אשכנזי: הוא מאוד חשוב לפיקוח כי הגוף המפקח לא יכול להיות בחברה כל יום אבל הוא יכול לדעת פחות או יותר איך זה עובד לפי נהלים.

עמית אשכנזי: ובהקשר הספציפי של ניהול פעילות של גורם מאשר גם הסטנדרטיזציה העולמית שמה דגש מאוד משמעותי על נהלים.

עמית אשכנזי: בפיקוחים אני גיליתי מספר פעמים אי התאמה בין הנהלים הכתובים לבין הפעילות בשטח.

עמית אשכנזי: אני אגע בכמה נקודות לדוגמה.

עמית אשכנזי: הדוגמה הבולטת שמתוארת בדוח ולצערי חייבה גם פעילות יותר משמעותית היא כפועל יוצא של אותו תהליך של הנפקת אלפי תעודות לרשות ניירות ערך.

עמית אשכנזי: התעודה האלקטרונית שהגורם המאשר חתם איתה על אותם מונפקים עמדה לפוג בעצמה.

עמית אשכנזי: כלומר הוא חתם על תעודה עם תעודה שעומדת להיגמר.

עמית אשכנזי: הדבר הזה יצר מצוקת זמן מאוד משמעותית ברשות ניירות ערך כי היה חשש שאותה תעודה, אמנם זיהו 5000 איש אבל התעודות לא שוות אז צריך לעשות איזשהו חידוש.

עמית אשכנזי: תהליך החידוש לא בוצע לפני הנהלים אבל דווח לי שהוא בוצע לפי הנהלים.

עמית אשכנזי: נמסרו לי מסמכים שמראים שהוא בוצע לפי הנהלים.

עמית אשכנזי: מנהל האבטחה של החברה באותה עת הציג לי מסמכים שזה בוצע לפי נהלים.

עמית אשכנזי: רק בבדיקה מדגמית של מצלמות האבטחה של החברה גיליתי שזה לא בוצע לפני נהלים בצורה משמעותית.

עמית אשכנזי: כתוצאה מהדבר הזה אני גיליתי עוד דברים מעניינים על העבודה של מנהל האבטחה באותה תקופה.

עמית אשכנזי: אני אתן דוגמה מהתקופה הזאת של 2007.

עמית אשכנזי: דבר מאוד משמעותי באבטחת מידע ואצל גורם מאשר עוד יותר זה מה שנקרא הפרדת תפקידים.

עמית אשכנזי: אתה לא רוצה שבן אדם אחד יחזיק את המפתח.

עמית אשכנזי: ואז באותה ביקורת עצמה הציגו לי בצורה מאוד ציורית, והייתי צריך לתאם שתהליך מסוים צריך לבצע עם 6 אנשים ולכל אחד יש מפתח שלו.

עמית אשכנזי: כלומר אפילו אי אפשר להראות לי את התהליך בלי אותם שישה אנשים.

עמית אשכנזי: ואז הסתבר לי כתוצאה מבירור שנעשה בעקבות גילוי התרמית הזאת שלמנהל אבטחה היה בכספת שלו מפתחות רזרביים של כל אותם שישה אנשים.

עמית אשכנזי: אני נכנסתי לתפקיד ב-2007.

עמית אשכנזי: הביקורת בוצעה בספטמבר 2007.

עמית אשכנזי: החברה פועלת מ-2002.

עמית אשכנזי: הם קיבלו את הרישיון.

עמית אשכנזי: זה הטריד אותי העניין הזה כי זה פער משמעותי.

עמית אשכנזי: אני אתן דוגמה נוספת מודרנית יותר גם על אותה נקודה.

עמית אשכנזי: היא גם מדגימה את הקושי של גוף מפקח כי אני בא לפיקוח בעיקרון, אני בא לפיקוח מתואם, מציגים לי את הדברים.

עמית אשכנזי: יורם אמנם מנחה אותנו לעשות מה שנקרא פיקוח בהפתעה שזה לא יהיה מסדר המפקד כי אנחנו יודעים שכאשר עושים מסדר המפקד אז אנשים מתכוננים.

יורם הכהן: אחד הדברים הראשונים שניסיתי זה שפעולות פיקוח ככל שאפשר לא תהיינה מתואמות.

יורם הכהן: מבחינה אפקטיבית מה שאתה מגלה בפיקוח לא מתואם מראש לעומת פיקוח מתואם מראש זה שונה לחלוטין.

עמית אשכנזי: אז אני אתן עוד דוגמה אחת כי באמת הדוח מפרט.

עמית אשכנזי: דוגמה נוספת שנותנת את הצבע זה יום העצמאות לפני שנה וחצי.

עמית אשכנזי: אני קיבלתי טלפון מרשות ניירות ערך שהמערכות שלהם מתריעות שאותה רשימה שדיברנו עליה לא מעודכנת.

עמית אשכנזי: הם הגדירו לעצמם משיקולי זהירות חובות על הגורם המאשר לפרסם רשימה כזאת בתדירות מאוד גבוהה, כדי שאם קורה משהו הם מיד יודעים ויש להם זמן לתקן.

עמית אשכנזי: מאחר שהיה יום העצמאות היה קושי להשיג את אנשי החברה.

עמית אשכנזי: בסופו של דבר תוך זמן די קצר הם חזרו אלי והכול היה בסדר והם תיקנו את התקלה.

עמית אשכנזי: ביצענו תחקיר.

עמית אשכנזי: בסוגריים אני חייב לומר שהחברה למדה לתחקר את עצמה ומ-2007 שנתקלתי בדרך כלל בהכחשות היום כשיש תקלות ותקלות לפעמים קורות אז רמת התחקור היא הרבה יותר טובה.

עמית אשכנזי: בתחקיר נאמר לי שהתקלה תוקנה בידי בן אדם אחד.

עמית אשכנזי: ואז ביקשתי להבין איך זה יכול להיות שהתקלה תוקנה בידי בן אדם אחד.

עמית אשכנזי: אני חייב להסביר פה נקודה שדילגתי עליה.

עמית אשכנזי: כשאני בא לפיקוח ומבקש לראות את קודש הקודשים, את המחשב הזה שמייצר את התעודות תמיד נכנסים איתי שני אנשים.

עמית אשכנזי: למה?

עמית אשכנזי: כי טביעות האצבע שלהם זה ברמה שטביעות אצבע מפעילות את המחשב.

עמית אשכנזי: ואז שאלתי איך יכול להיות?

עמית אשכנזי: הלוא אני בפיקוחים תמיד, אתם גם מקפידים שיהיו שניים.

עמית אשכנזי: איך זה יכול להיות שאחד הפעיל, תיקן לבד?

עמית אשכנזי: אז אמרו לי, אמנם צריך שתי טביעות אצבע אבל זה לא בהכרח צריך להיות של שני אנשים שונים.

עמית אשכנזי: ככה זה מוגדר.

עמית אשכנזי: ואז באותו רגע, אנחנו ישבנו בחדר ישיבות של החברה, אני שאלתי את זאב שטח אם את הדבר הזה הוא יודע?

עמית אשכנזי: בחברת קונסיין בפעילות הזאת לפי מה שאני מקבל ממכון התקנים שמבקרים גם כן את הפעילות יש כ-12 איש.

עמית אשכנזי: זה לא חברה ענקית בהקשר הזה.

עמית אשכנזי: 12 איש עובדים פה על הפעילות.

עמית אשכנזי: ואני שאלתי את מר שטח האם הוא ידע על הדבר הזה, הוא אמר לי שלא.

עמית אשכנזי: אז אני גם את זה מציין כי זה אור אדום מאוד משמעותי בשבילי.

עמית אשכנזי: אני בפיקוחים בא ומראים לי דברים.

עמית אשכנזי: מסמכים.

עמית אשכנזי: בנושא אבטחת המידע במהלך שנת 2008 קיימתי סדרת פגישות על רקע הממצאים האלה גם עם החברה, גם עם מר שטח, עם עורך הדין שלו, ואני הסברתי להם את תפישת הפיקוח שלנו.

עמית אשכנזי: תפישת הפיקוח שלנו אומרת שהאחריות בראש ובראשונה היא על החברה.

עמית אשכנזי: אבל אנחנו גילינו אינדיקטיבית, ואנחנו גם לא מסוגלים לעשות לחברה בדיקת אבטחה מהמסד ועד הטפחות כי זה גם לא התפקיד שלנו.

עמית אשכנזי: אנחנו עושים בדיקות מדגמיות.

עמית אשכנזי: זה מה שאנחנו מסוגלים לעשות.

עמית אשכנזי: אנשי מקצוע בתחום הזה מבינים את הדבר הזה.

עמית אשכנזי: אני ביקשתי מהם לעשות סקר סיכונים עצמאי ולהגיש לי את הממצאים שלהם.

עמית אשכנזי: בתהליך הזה אחרי דין ודברים כזה או אחר הם הסכימו איתי וביצעו סקר סיכונים ואפילו העבירו לי את הממצאים שלו.

עמית אשכנזי: סקר הסיכונים בוצע על ידי איש מקצוע מטעמם.

עמית אשכנזי: אני ביקשתי שזה יהיה מטעמי.

זאב שטח: עמית סליחה זה לא אחרי דין ודברים.

זאב שטח: אני אמרתי לך שאני פונה בברכה ויש לי להציע לך אפילו אדם שמצוין לעניין הזה.

זאב שטח: זה לא היה בעימות אלא זה היה ברצון רב.

עמית אשכנזי: אני לא מסכים איתך שזה לא היה בעימות ויש לנו מכתבים.

עמית אשכנזי: עזוב.

עמית אשכנזי: בוא נגיד שאני לא מסכים איתך.

זאב שטח: אני עשיתי את זה עוד לפני שאתה בכלל אישרת את זה.

זאב שטח: אתה כותב לי את זה.

זאב שטח: אני עשיתי את זה ואתה אמרת לי למה ביצעת את זה לפני שאני אישרתי את הבן אדם.

זאב שטח: אני רצתי לזה לפני שאתה בכלל ביקשת.

זאב שטח: אז אל תגיד שזה היה בעימות.

זאב שטח: אני לקחתי את הבן אדם והוא כבר עשה את הסקר בלי שאתה ידעת את זה בכלל.

עמית אשכנזי: בסדר.

עמית אשכנזי: באפריל 2008 הדבר הזה סוכם עם חברת קונסיין.

עמית אשכנזי: סוכם שיהיה תהליך שייגמר לכל המאוחר באוגוסט כי הדוח הוגש די מהר, והדוח היה מקצועי.

עמית אשכנזי: אני שם את הדברים על השולחן.

עמית אשכנזי: ישבנו עם האיש של קונסיין באופן בלתי תלוי.

עמית אשכנזי: התרשמנו שהוא עשה דוח מקצועי.

עמית אשכנזי: אמרנו ראשית מקובל עלינו שהם לקחו אותו, שנית מקובל עלינו הדוח.

עמית אשכנזי: עכשיו בואו נראה תוצאות.

זאב שטח: יש מקום שתציין גם את הדברים הטובים.

עמית אשכנזי: בקיצור הדוח היה בסדר, הממצאים היו די קשים דרך אגב.

עמית אשכנזי: אבל בסדר.

עמית אשכנזי: זה מראה שנעשתה עבודה מקצועית.

עמית אשכנזי: עכשיו נשארה השאלה איפה פורעים את הצ'ק?

עמית אשכנזי: זאת אומרת מתי אנחנו רואים את התיקון?

עמית אשכנזי: מתי הוא נותן לנו דוח שהוא רואה שהכול מתוקן?

עמית אשכנזי: ופה התחלנו ביוני, עברנו ליולי, גלשנו לספטמבר אחרי החגים.

עמית אשכנזי: אני בסוף דצמבר כי זה דוח על 2008, אמרתי תראה, אני רוצה לבוא לראות בעיניים מה קרה.

עמית אשכנזי: מה שקרה קרה.

עמית אשכנזי: תנו לי אחר כך הסברים.

עמית אשכנזי: נכון לסוף דצמבר 2008 הדוח הזה שישב כמה חודשים טובים לא בוצע.

זאב שטח: זה לא נכון עמית.

זאב שטח: אתה יכול להגיד לא בוצע במלואו.

זאב שטח: למה אתה לא מוסיף את המילה במלואו?

עמית אשכנזי: נכון להיום הדוח הזה בוצע דרך אגב אבל זה כמובן לא בלוחות הזמנים שדיברנו עליהם.

עמית אשכנזי: נושא נוסף שאני אגע בו בתמצית שקשור ברישוי ופיקוח הוא הנושא של אישור להנפקה באמצעות לשכת עורכי הדין.

מאיר שטרית: מה הכלים שיש בידיכם לאכיפה?

עמית אשכנזי: הדבר היחיד שאני יכול לעשות זה למחוק את קונסיין מהמרשם או לאסור עליה להנפיק תעודות.

מאיר שטרית: זה אתה לא יכול לעשות.

מאיר שטרית: אתה שבוי.

חיים רביה: אלמלא היה חוק גורם אחד היית עושה את זה?

מאיר שטרית: החוק לא נותן לך כלים או אמצעים כדי ליצור אכיפה.

מאיר שטרית: צריך לתקן את זה בחוק.

עמית אשכנזי: אנחנו המלצנו על זה שיהיה תיקון שיאפשר את הסנקציות שיש לרגולטורים אחרים.

חיים רביה: סליחה, אני מבקש להבין.

חיים רביה: האם אלמלא היה גורם אחד אמצעי הפיקוח היו מצדיקים את התניית הרישיון או מחיקתו מהמרשם?

חיים רביה: הסיבה היחידה לא לעשות את זה, זה העובדה שקיים גורם אחד.

מאיר שטרית: זה לא מה שהוא אמר.

מאיר שטרית: מה שהוא אמר זה שהכלי היחידי שיש בידיו לאכיפה הוא ביטול אישור הרישיון שלהם.

מאיר שטרית: לא בהכרח היה משתמש בזה.

מאיר שטרית: אבל הוא רק אמר שזה הדבר היחידי שיש בידיו היום לעשות.

יורם הכהן: רגולציה מודרנית לא יכולה להיות שהכלי היחידי שיהיה זה אפס או אחד.

יורם הכהן: זאת אומרת או סגירה או המשך.

יורם הכהן: יש כלים ברגולציה אחרת שאנחנו מפעילים למשל בנתוני אשראי יש לנו.

יורם הכהן: עיצומים כספיים, כל מיני סנקציות מהסוג הזה שנותנים בין האפס והאחד הזה גוונים נוספים.

חיים רביה: חשוב לתקן את החוק.

יורם הכהן: כשחוקקו את חוק החתימה האלקטרונית כנראה לא חשבו שנדרשים כלים כאלה ובדיעבד אנחנו היום מבינים שכלים נדרשים.

חיים רביה: אז תבקשו לתקן את החוק כדי שיהיו לכם כלים כאלה?

עמית אשכנזי: ביקשנו.

עמית אשכנזי: זה מופיע בדוח.

עמית אשכנזי: אז לגבי הנושא של הוצאה לאור של לשכת עורכי הדין אני רוצה להתעכב על זה רגע כי זה חשוב וזה נושא שיש לו הרבה פוטנציאל.

עמית אשכנזי: גם בעולם יש לו פוטנציאל.

עמית אשכנזי: הרעיון בנושא הזה הוא שהגורם המאשר נותן רשות למישהו מטעמו לעשות את תהליך הזיהוי.

עמית אשכנזי: בהקשר של המערכת, אותה מערכת של הגשת כתבי טענות חתומים אלקטרונית לבית משפט הגורם הטבעי לעשות את הפעולה הזאת היה לשכת עורכי הדין כי היא יודעת לזהות שני דברים, אחד את הבן אדם ושתיים, מאוד חשוב למערכת שהוא עורך דין.

עמית אשכנזי: הם מנהלים את המרשם של עורכי הדין.

עמית אשכנזי: לכן לבקשה הזאת היה הרבה היגיון.

עמית אשכנזי: התהליך הרגולטורי לקח מספר חודשים עד שהדברים היו לשביעות רצוני.

עמית אשכנזי: בביקורת הראשונה התברר שרכיבים משמעותיים שסוכמו לא בוצעו.

עמית אשכנזי: אבל לאחר מכן הם תוקנו.

עמית אשכנזי: שוב, מאחר שאין לי כלים אז הדבר שאני ביקשתי הוא התחייבות אישית של שני המנכ"לים.

עמית אשכנזי: שכאילו זה משהו שמחייב אותם אישית יותר.

עמית אשכנזי: זה לקח מהדבר הזה.

עמית אשכנזי: אז זה ככה בקליפת אגוז על הדברים שעשינו בתחום הרישוי והפיקוח.

עמית אשכנזי: מכאן אני עובר לזרוע השלישית שלנו שגם עליה רציתי להגיד מספר מילים.

עמית אשכנזי: אני יכול להרחיב הרבה או מעט.

עמית אשכנזי: אחד הדברים שראינו זה שיש צורך מאוד גדול להיכנס לקהילה הבינלאומית של הפעילות בתחום הזה.

עמית אשכנזי: כי בארץ יש מעט גורמי ידע.

עמית אשכנזי: אנחנו רוצים ללמוד מהלקחים של הקולגות שלנו שפועלים בערך באותה סביבה משפטית כי הדין האירופאי דומה אלינו.

עמית אשכנזי: כתוצאה מזה אנחנו התקבלנו כחברים בפורום של הרשמים האירופאים.

עמית אשכנזי: שמו FEZA.

עמית אשכנזי: ב-2008 אפילו הזמנו אותם לישראל.

עמית אשכנזי: המפגש נערך בישראל עם גורמים מהולנד, הונגריה, איטליה, גורמים נוספים.

עמית אשכנזי: במישור הבינלאומי אנחנו פועלים שהנושא הזה של חתימה אלקטרונית ייכנס להסכמי הסחר של ישראל כדי לאפשר מסמכים חתומים בין ישראל לאירופה.

עמית אשכנזי: וזה מופיע בתוכנית הפעולה השנתית.

עמית אשכנזי: נושאים נוספים שטיפלנו בהם ומופיעים בדוח הם במצב יותר מתקדם.

עמית אשכנזי: צוין הנושא של האלגוריתמים.

עמית אשכנזי: החוק לא מבוסס על הצפנות.

עמית אשכנזי: נושא ההצפנה מחייב עדכון מעת לעת כי כל פעם מתפתחת היכולת לפרוץ את ההצפנה.

עמית אשכנזי: אנחנו קיימנו דיון ציבורי במשרדי הרשות בספטמבר על בסיס נייר של מומחה ישראלי להצפנה, ד"ר בני פנקס, שכתב לנו חוות דעת בעניין הזה.

עמית אשכנזי: זה נושא שדיברנו עליו עוד בשנת 2007.

עמית אשכנזי: הוא יגיע אליך כי בעצם עשינו טרום שימוע לקראת תיקון התקנות.

עמית אשכנזי: אז הוא יגיע בהקשר של תיקון התקנות לפי החוק.

עמית אשכנזי: נושא אחרון שאני רוצה לגעת בו.

עמית אשכנזי: מגיעות אלי הרבה שאלות על ההבדל בין חתימה מאובטחת לחתימה מאושרת.

עמית אשכנזי: בהקשר הזה מצאנו צורך ופרסמנו איזשהו מסמך שכבר גרסה יותר מתקדמת שלו בעקבות דיון ציבורי, על ההבדלים בין חתימה מאובטחת לחתימה מאושרת כי החוק נותן כלים ולא תמיד משתמשים בהם.

עמית אשכנזי: וזה נושא שבעצם נועד להגביר את המודעות לגבי מה יש בחוק.

עמית אשכנזי: זה חוק די איזוטרי אבל יש לו הרבה פוטנציאל כמו הדוגמה של הסריקה שדיברנו עליה.

מאיר שטרית: תסביר מה ההבדל בין חתימה מאובטחת לחתימה מאושרת.

עמית אשכנזי: בחתימה המאובטחת כל הנושא של הקישור בין זהות לאמצעי חתימה לא קיים.

עמית אשכנזי: לתעודה מאובטחת אין תעודה אלקטרונית של גורם מאשר.

עמית אשכנזי: יכול שתהיה לה תעודה אלקטרונית אבל לא של גורם מאשר.

עמית אשכנזי: זאת אומרת בחתימה מאובטחת אתה צריך לדעת עם מי אתה מתקשר מראש.

עמית אשכנזי: או תוך הסתמכות על מישהו אחר שאיננו גורם מאשר.

עמית אשכנזי: יש דוגמאות מעשיות.

עמית אשכנזי: דוגמה אחת היא בצבא.

עמית אשכנזי: בצבא יש מערכת כזאת.

עמית אשכנזי: שמה מנפיקים תעודות אלקטרוניות לא לפי חוק חתימה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: אתה חותם עליהן.

עמית אשכנזי: הפונקציה בצבא שמוסמכת לאשר זהויות.

עמית אשכנזי: אבל בטרמינולוגיה של חוק חתימה אלקטרונית זאת חתימה מאובטחת כי את התעודה לא הנפיק גורם מאשר אלא גורם בצבא.

עמית אשכנזי: אבל בצבא זה מספיק טוב.

עמית אשכנזי: דוגמה שנייה היא הדוגמה שבתוך הממשלה.

עמית אשכנזי: יש לנו חתימות מאובטחות של עובדי מדינה על כרטיסי תמוז.

עמית אשכנזי: מי שמנפיק את התעודות האלה, הגורם שיודע לזהות זה הקב"ט.

עמית אשכנזי: יש תהליך.

עמית אשכנזי: זה לא תהליך שדומה לתהליך של הגורם המאשר.

עמית אשכנזי: תהליך יותר חלש.

עמית אשכנזי: אבל לממשלה זה מספיק.

עמית אשכנזי: זאת חתימה מאובטחת וחשוב לומר, וזאת נקודה שאנחנו מדגישים אותה, כי זה לא חוק הגורם המאשר.

עמית אשכנזי: אני אומר את זה בצורה עממית.

עמית אשכנזי: זה חוק חתימה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: הוא נועד לתת גם אפשרות חתימה מאובטחת.

עמית אשכנזי: החוק עצמו וזה נלמד מתוך החוק.

עמית אשכנזי: סעיף 3 לחוק חתימה אלקטרונית שכתוב שם באותיות קטנות זה שחתימה מאובטחת יש לה תוקף משפטי.

עמית אשכנזי: אבל היא לא עושה כל מיני דברים וזה בעצם העניין של הזיוף.

חיים רביה: חתימה מאושרת היא מקרה פרטי של חתימה מאובטחת.

זאב שטח: אפשר לשאול שאלה.

זאב שטח: אם אתה אומר שתעודה אלקטרונית המונפקת בחתימה מאובטחת איננה לפי חוק אז איך החתימה עצמה מאובטחת לפי החוק?

זאב שטח: איפכא מסתברא.

זאב שטח: אתה לא חושב?

זאב שטח: התעודה עצמה אתה אומר איננה לפי חוק אלקטרונית.

מאיר שטרית: זה לא מה שהוא אמר מר שטח.

מאיר שטרית: הוא אמר שיש חתימה מאובטחת וחתימה מאושרת.

מאיר שטרית: החוק מאפשר את שתיהן.

מאיר שטרית: חתימה מאובטחת היא לא חתימה מאושרת.

זאב שטח: האמן לי שאני מאזין בקשב רב ויודע גם לפרש את מה שהוא אומר.

זאב שטח: בחוק כתוב תעודה אלקטרונית תעודה שהנפיק גורם מאשר.

זאב שטח: אין תעודה אחרת לפי החוק שמישהו אחר יכול להנפיק.

זאב שטח: אולי לצערם של המחוקקים.

יורם הכהן: זה בגלל שחוק חתימה אלקטרונית נכס את המונח.

זאב שטח: נכס או לא נכס זו פרשנות אבל המשפט עצמו כותב תעודה אלקטרונית תעודה שהנפיק גורם מאשר.

זאב שטח: דהיינו כפי שאמר עמית בצדק אותה חתימה מאובטחת התעודה שקיימת בה איננה תעודה לפי החוק.

זאב שטח: משמע אם התעודה איננה לפי החוק גם החתימה איננה לפי החוק.

חיים רביה: לא נכון.

זאב שטח: אז התעודה לא לפי החוק והחתימה כן לפי החוק?

חיים רביה: החתימה לפי החוק עונה על ההגדרות שבחוק או על החזקות.

חיים רביה: לא צריך שהיא תהיה מלווה בתעודה של גורם מאשר.

זאב שטח: אבל היא מלווה בתעודה שאיננה לפי החוק.

חיים רביה: לא צריך.

חיים רביה: זו רק אחת מארבע דרכים שיש בחוק.

זאב שטח: אמר לך התעודה איננה לפי חוק חתימה אלקטרונית.

זאב שטח: התעודה.

חיים רביה: חוק חתימה אלקטרונית לא דורש שתהיה תעודה בחתימה מאובטחת.

עמית אשכנזי: אני אסביר כי אולי יש פה באמת אי הבנה תמימה.

עמית אשכנזי: החתימה המאובטחת מה שאנחנו אומרים זה שהיא קבילה משפטית.

עמית אשכנזי: זה אני לומד מסעיף 6 לחוק.

עמית אשכנזי: אם לחתימה המאובטחת הזאת בא משהו שנקרא בעולם הטכנולוגי, לא בחוק, תעודה, סרטיפיקט.

עמית אשכנזי: אם זה בא עם סרטיפיקט זו שאלה שהיא חיצונית לחוק.

עמית אשכנזי: אבל אם יש או אין זה לא גורע מהתוקף המשפטי שלה.

עמית אשכנזי: אם רוצים תעודה לפי החוק רק מגורם מאשר.

מאיר שטרית: אני מבין שחלק מהחוק הוא בעצם בצד העסקי.

עמית אשכנזי: זה עיקרון כללי של המשפט.

עמית אשכנזי: חוץ מהממשלה.

עמית אשכנזי: זה עיקרון החוקיות.

מאיר שטרית: זה נכון אגב.

מאיר שטרית: זה בדיוק מה שהחוק קובע באופן בסיסי.

מאיר שטרית: העיקרון הבסיסי אומר בצד העסקי הפרטי כל מה שלא אסור מותר.

מאיר שטרית: בממשלה זה לא חל.

מאיר שטרית: זה נכון.

מאיר שטרית: השאלה שלי, האם יש מניעה לאדם פרטי או לעסק פרטי שיש לו 500 עובדים לעשות לעצמו תעודות עם טביעות אצבעות לדבר אחר?

מאיר שטרית: למיטב ידיעתי אין מניעה.

מאיר שטרית: עובדה שעושים את זה בכל מקום.

מאיר שטרית: אפילו שירות תעסוקה עשה את זה.

מאיר שטרית: ויש לו 600 אלף טביעות אצבעות.

מאיר שטרית: זאת אומרת מותר.

מאיר שטרית: אין איסור לעשות תעודה מסוג כלשהו למישהו כדי לאבטח מי האיש שמזהה אותו.

מאיר שטרית: התעודה לא נחשבת כתעודה מאושרת.

מאיר שטרית: זה דבר אחר.

מאיר שטרית: זה החוק קובע בצורה מפורשת.

מאיר שטרית: לכן הויכוח הוא מיותר.

עמית אשכנזי: סעיף 12 לחוק זה נושא שגם כללנו בדוחות, הוא תוצר של ועדה מייעצת לגורמים מאשרים שפעלה בשנת 2004 בראשות פרופסור דני דולב מהאוניברסיטה העברית.

עמית אשכנזי: היו חברים בה אנשים שחלקם נמצאים פה, דורון שקמוני היה חבר בוועדה, והיא גם מבוססת על הניסיון העולמי ויש לה חשיבות לקראת פרויקט תעודת זהות.

עמית אשכנזי: אמרנו שאתה יודע שפלוני הוא מי שהוא טוען שהוא כי אתה מסתמך על התעודה של הגורם המאשר.

עמית אשכנזי: עכשיו, עולה השאלה איך אתה יודע שהגורם המאשר הוא הגורם המאשר?

עמית אשכנזי: אז יש היום שתי אפשרויות.

עמית אשכנזי: אחת, אתה יכול להיכנס לאתר משרד המשפטים, כתוב שם זה הגורם המאשר.

עמית אשכנזי: אפשרות אחרת היא שמשרד המשפטים כלומר הרשם כפי שהוא נתן לקומסיין תעודה שמעידה שהם נרשמו במרשם יחתום ממש באותה טכנולוגיה עם החתימה שלו על התעודה שלהם שאיתה הם מנפיקים את התעודות.

עמית אשכנזי: ויש לזה בסיס בסעיף 12 לחוק חתימה אלקטרונית רק המימוש של זה מחייב אופרציה קטנה של גורם מאשר ומשרד המשפטים.

עמית אשכנזי: הוא חותם פיזית על אותה תעודה שאיתה הם חותמים על התעודות שהם מזהים.

עמית אשכנזי: הדבר הזה הוא דבר שמקובל בחלק ממדינות העולם.

עמית אשכנזי: הוא נועד לתת ודאות למי שמסתמך בצורה הכי פשוטה שבאמת זה הגורם.

עמית אשכנזי: והפוך, אם הגורם הזה יש איתו בעיה אז כמו שנתנו את הדוגמה קודם באופן אוטמטי אפשר לבטל אותו והמחשב כבר יודע לבד לבדוק כי זה רץ אוטמטי.

זאב שטח: באיזה ממדינות העולם זה מקובל?

עמית אשכנזי: זה קיים בגרמניה.

זאב שטח: בגרמניה המדינה חותמת על הגורמים המאשרים?

עמית אשכנזי: לגמרי.

זאב שטח: לא עד כמה שאני יודע.

עמית אשכנזי: אז אני הייתי שם אז ראיתי.

זאב שטח: היא חותמת על תעודה אבל לא על התעודה של הגורם המאשר כי אחרת המדינה הופכת לגורם המאשר.

עמית אשכנזי: אני לא מסכים.

מאיר שטרית: עכשיו אתם לא מתייחסים לעניין של נתוני אשראי?

עמית אשכנזי: לא.

עמית אשכנזי: מאותה סיבה שלא התייחסנו להגנת הפרטיות.

עמית אשכנזי: אין עליה אפילו חובת דיווח לכנסת.

יורם הכהן: בנתוני אשראי אין חובת דיווח בעניין הרגולטורי.

יורם הכהן: אגב דיווח על נתוני אשראי מדווח לועדת הכלכלה של הכנסת.

מאיר שטרית: אוקיי.

מאיר שטרית: אז אתם סיימתם בעצם.

מאיר שטרית: הדיון היה רק בעניין של חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: אני מבקש לומר לכל החברים שנמצאים פה ושיש להם עניין בחתימה אלקטרונית תהיה היתה צריכה להיות עשעבה ביום שני הקרוב בנושא של חוק חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: לא תהיה ישיבה כזו כי יש מה שאני קורא הטרדה פרלמנטרית נגדי.

מאיר שטרית: החוק לפי הטכנולוגיה, לפי המקובל בתקנון הכנסת אמור לעבור לועדת המדע כי זו הועדה שדנה בזמנו כוועדה משותפת בחוק חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: מאחר וזה עבר במליאה בחוק רציפות נאמר במפורש שהדרישה לעבור לוועדת מדע אבל מאחר ובטעות בכנסת הקודמת החוק עבר לוועדת חוקה אז היה צריך הליך, ללכת לועדת הכנסת ולהעביר את החוק לועדת חוקה ולועדת מדע.

מאיר שטרית: עשינו את הכול בהסכמה.

מאיר שטרית: היתה ועדת כנסת שהסכימה עקרונית לעניין הזה.

מאיר שטרית: כאשר הגענו להצבעה אחד מחברי הכנסת של ישראל ביתנו, אני לא רוצה לנקוב בשמו, כנראה נפגע מזה שאני כשר לא אישרתי הצעות חוק שלו, אז הוא אמר אני אעשה אותו דבר, אטרפד חוק.

מאיר שטרית: אז הוא הגיש התנגדות ושכנע את ראש ועדת חוקה ללכת לועדת הכנסת.

מאיר שטרית: תבינו מה זה פוליטיקה, לשכנע, ללכת נגד העברת החוק לוועדה למרות שמן הדין הוא שזה יעבור לפה.

מאיר שטרית: באמת בישיבה שלפני שבוע זה לא עבר.

מאיר שטרית: בגלל ההתנגדות שלהם.

מאיר שטרית: ראש הוועדה נתן זמן ואמר עד היום שיודיעו.

מאיר שטרית: עד היום לא הודיעו.

מאיר שטרית: היום בבוקר הייתי בוועדה, היתה הצבעה, החוק עבר לפה.

מאיר שטרית: עכשיו הגישו בקשה לרביזיה.

מאיר שטרית: אני מודה שעשיתי טעות.

מאיר שטרית: הייתי צריך לבקש רביזיה במקום להצביע עליהם, הייתי סוגר עליהם את הדלת.

מאיר שטרית: אבל אני לא חשבתי שהם ילכו עד הסוף עד כדי כך אז בלית ברירה אני צריך לחכות עד שוועדת הכנסת תעביר לפה.

מאיר שטרית: אז אני מצטער.

מאיר שטרית: לכן לא תהיה ישיבה ביום שני על חוק חתימה אלקטרונית.

מאיר שטרית: אנחנו נקיים את זה ברגע שהחוק יעבור לפה לוועדה.

מאיר שטרית: אני התחננתי שזה ייגמר.

מאיר שטרית: ועדה פלרמנטרית.

מאיר שטרית: אז נתגבר על העניין.

מאיר שטרית: רשות דיבור בבקשה למי שביקש, זאב שטח מנכ"ל קונסיין בבקשה.

מאיר שטרית: מה יש לך לומר להגנתך?

זאב שטח: אני אוסיף אחר כך כמה דברים.

זאב מאי: למי שלא מכיר שמי זאב מאי.

זאב מאי: אני היועץ המשפטי של קונסיין.

זאב מאי: אני מלווה את הפעילות של החברה שנים רבות.

זאב מאי: אנחנו עוסקים כאן כרגע בדוח שבחלקו עוסק בשנת 2007, אולי בחלקו 2008, אנחנו כבר בסוף 2009.

זאב מאי: מן הראוי לבוא ולומר מספר דברים שקצת יאזנו את התמונה.

זאב מאי: נאמרו כאן דברים שהם קשים מבחינתנו.

זאב מאי: קודם כל נקודת המוצא שכולם חייבים לדעת אותה שנכון להיום במשך כל שנות הפעילות של קונסיין כגורם מאשר לא אירעה ולו תקלה אחת שאנחנו יודעים עליה והיא מדווחת בכל מה שקשור בשימוש בתעודות אלקטרוניות שקונסיין הנפיקה.

זאב מאי: כלומר נכון להיום אנחנו מדברים על אפס תקלות בכל התחום הזה של חתימות אלקטרוניות בישראל.

זאב מאי: נקודה נוספת, נאמר כאן בצדק על ידי עמית שישנן גישות שונות בעולם ביחס לנושא הרגולוציה והמעורבות של השלטון המרכזי בפעילות של גורמים מאשרים.

זאב מאי: אין אף מדינה בעולם כיום למיטב ידיעתי שיש בה גורם מאשר ממשלתי.

זאב מאי: במרבית מדינות העולם הנושא הזה ניתן באופן בלעדי לסקטור הפרטי ללא מעורבות ממשלתית.

זאב מאי: בישראל מצאו איזשהו שביל ביניים.

מאיר שטרית: אין פיקוח ממשלתי במדינות האלה?

זאב מאי: פיקוח יש בחלקן.

זאב מאי: בארצות הברית למשל, שוב דוגמה קיצונית לכיוון ההפוך, פיקוח יש אבל המעורבות דהיינו שהממשלה היא זו שמנהלת את פעילות הגורם המאשר בזה אנחנו לא נתקלנו, לפחות למיטב ידיעתי ואני עוסק בזה די הרבה.

מאיר שטרית: פה הממשלה מנהלת את הגורם המאשר?

זאב מאי: נכון לרגע זה מתקיים שיתוף פעולה פורה בין הגורם המאשר לבין הרגולטור.

זאב מאי: מבחינתנו אנחנו לא רואים את זה בצורה שונה מהדברים שאני אומר.

זאב מאי: אנחנו מברכים את הרגולציה.

זאב מאי: כל מה שאנחנו מבקשים, זה משהו שאדוני אוהב לעשות בו שימוש, אנחנו רוצים עוקץ אבל גם דבש.

זאב מאי: במילים אחרות אנחנו חושבים שרק ראוי וזה נאמר כאן בשפה מאוד רפה שמישהו יקום ובצורה הגונה יבוא ויאמר שהגורם המאשר, חברת קונסיין עשתה צעדים עצומים לקראת שיפור הפעילות שלה, שיפור התפקוד שלה, ואין להשוות בכלל את המצב היום לגבי המצב שאליו מתייחס הדוח לפני שנתיים או שלוש או אנשים כאן הלכו אחורנית להיסטוריה לפני ארבע וחמש שנים, כאשר חייבים להבין שזה היה תחום בתול לחלוטין בישראל.

זאב מאי: אף אחד לא ידע להתעסק בזה, אף אחד לא ידע את המשמעות של הדברים.

זאב מאי: זאת היתה למידה תוך כדי התקדמות.

זאב מאי: אין לי ספק בכלל שלגבי כל אחד ואחד מהיושבים כאן אם תישלח איזושהי משלחת של בקרה או פיקוח לעסק שלו תמצאנה תקלות.

זאב מאי: עסקים יותר ותיקים, עסקים פחות ותיקים.

זאב מאי: נמצאו תקלות, התקלות תוקנו לדעתי בצורה מלאה.

זאב מאי: יש עד היום בעיות שמתעוררות.

זאב מאי: אני רק יכול לתת את הדוגמה הטובה ביותר.

זאב מאי: אני אתמול בערב הייתי בחברה.

זאב מאי: נכנסתי למדור שעוסק בהנפקת תעודות.

זאב מאי: יש שם אזור קבלת קהל די גדול.

זאב מאי: היו שם עשרות אנשים.

זאב מאי: התחלתי לשוחח עם האנשים.

זאב מאי: שאלתי אותם אם יש להם הערות, תלונות.

זאב מאי: התלונה שקיבלתי וששימחה אותי היתה מתייחסים אלינו כאן כמו במרתפי השב"כ.

זאב מאי: כלומר מידת התחקור והבדיקה והמאמצים שנעשים כדי לוודא שלא תגרמנה תקלות ושהזיהוי יהיה ודאי כי זה באמת המנדט של הגורם המאשר לוודא את תהליך הזיהוי הגיע לרמות כאלו שאני משוכנע בתור מי שצורך שירותי משרד פנים למשל שהפקיד במשרד הפנים לא מבצע בדיקה כל כך מעמיקה כמו הבדיקה שנעשית בחברת קונסיין.

זאב מאי: מה שאני אומר מן הראוי לבוא ולציין בדוח ולצערי הדין וחשבון הזה כפי שהוא מנוסח מסיבה שלטעמי איננה ראויה בא ומדגיש רק את הנקודות השליליות בה בעת שהיה בהחלט מקום לבוא ולהגיד שנעשתה כאן פעולה מאוד ממושכת ויסודית כדי להגיע לסטנדרטיזציה גבוהה ברמה כזאת שהיום פונים אלינו ממדינות שונות בעולם לשמש כגורם מייעץ בהקמת גורמים מאשרים.

זאב מאי: זאת עובדה.

זאב שטח: קודם כל אני שמח שמתקיים פה הדיון הזה ואני רואה פה קהל רחב.

זאב שטח: האנשים שיושבים פה מכירים היטב את נושא חתימה אלקטרונית.

זאב שטח: צריך לזכור שזה לא שהוקם כאן מפעל למכוניות.

זאב שטח: זה תחום שהוא פורץ דרך לא רק בארץ.

זאב שטח: הוא גם פורץ דרך בעולם.

זאב שטח: אנחנו קיבלנו את הידע איך לעשות את זה מחברה שהיתה הכי גדולה בזמנו בעולם, חברת וריסיין.

זאב שטח: למעשה לא ידענו שום דבר.

זאב שטח: המתקן שנבנה אצלנו כולו נבנה לפי מודל אמריקאי, שחדר המפתחות צריך להיות 30 מטר מרובע.

זאב שטח: זה מבוצע על ידי 10 אנשים.

זאב שטח: 10 אנשים 3 מטר מרובע.

זאב שטח: לא מילימטר פחות אחרת אתה לא מאושר.

זאב שטח: בגלל שבנינו את זה בצורה כל כך אורתודוכסית נוצר מצב שחברות הגיעו אלינו בכללן חברת מיקרוסופט כאשר עשינו פרויקט משותף עם החשב הכללי בממשל זמין.

זאב שטח: אמר לי בחור שהיה שם, למה אתה לא מגיש בקשה למיקרוסופט להיות גורם מאשר ברמה העולמית?

זאב שטח: שבכל העולם יכירו בקונסיין?

זאב שטח: אמרתי לו, מי אני?

זאב שטח: אמר לי, לא.

זאב שטח: יש לך מתקן יפה.

זאב שטח: תגיש בקשה, זה ייקח אמנם כמה שנים אבל בסוף אתה תאושר.

זאב שטח: באמת הגשנו את הבקשה ואושרנו והיום למעשה המצב הוא, כשדיברנו מקודם על תקשורת מחשבים, גם אם אתה שולח מסמך חתום לחברך בניו יורק או בקייפטאון הוא מיד יגיד לך, מאיר שטרית וחתום אלקטרונית כי מדובר בתקשורת מחשבים ולא משנה מה אומר המחוקק הישראלי.

זאב שטח: לא שלא משנה.

זאב שטח: זה לא משנה בניו יורק.

זאב שטח: בניו יורק הוא לא מכיר את החקיקה הישראלית.

זאב שטח: הוא מכיר מערכת הפעלה אומרת לי שזה חתום ובסדר או לא.

זאב שטח: כנ"ל הוכרנו על ידי גוגל.

זאב שטח: כנ"ל הוכרנו על ידי מוזילה.

זאב שטח: היום למעשה קונסיין היא החברה הישראלית היחידה שמוכרת בעולם מבחינה טכנולוגית.

זאב שטח: הגשנו בקשה לנוקיה בשביל הטלפונים וגם לדובי.

זאב שטח: הנושא הזה הוא חשוב.

זאב שטח: לפעמים מדברים איתי על זה וחושבים ששילמנו כסף בשביל לקבל את הרישיונות האלה.

זאב שטח: לא שילמנו גרוש אחד.

זאב שטח: פשוט באו אלינו ביקורות מאירופה ומארצות הברית.

זאב שטח: עשו ביקורת כשם שהרשם עושה, ביקורת יותר חמורות אפילו, ומצאו שאנחנו מתאימים.

מאיר שטרית: אתה אומר שהתעודה המאושרת בארץ היא עם קבילה גם באירופה?

זאב שטח: בדיוק.

זאב שטח: בכל העולם.

עמית אשכנזי: אין קבילה היום בשום מקום חוץ מאשר בישראל.

עמית אשכנזי: צריך לדייק.

עמית אשכנזי: היא מוכרת אבל משפטית היא לא קבילה לצערי אני אומר, כי אנחנו ניסינו.

זאב שטח: בביקורי האחרון באירופה נתתי הרצאה בשגרירות אחרי השגריר הצרפתי לגופים שרוצים לשתף פעולה עם ישראל והיה שם הרשם הברזילאי וישבתי איתו.

זאב שטח: הוא סיפר לי שהיה להם גורם מאשר אחד והם היו בבעיה.

זאב שטח: אחר קמו עוד ועוד.

זאב שטח: היום יש להם 8 גורמים מאשרים.

זאב שטח: יש להבדיל בין הכרה של המחוקק במדינה המקומית להכרה של המחשב.

זאב שטח: מבחינה פרקטית יש לזה חשיבות לאין ערוך מהמחוקק.

זאב שטח: מי הולך לבדוק את החוק?

זאב שטח: כשאתה כבוד יושב הראש תבוא ותבדוק אתה לא תבדוק אם זה מקיים עכשיו את כל הוראות החוק.

זאב שטח: אתה תגיד המחשב שלי אומר לי שזה בסדר מסמן ירוק, מבחינתי זה בסדר.

זאב שטח: ומי אומר את הירוק הזה?

זאב שטח: אומרת מערכת ההפעלה.

זאב שטח: אם את האור הירוק נותנת מערכת ההפעלה יש לזה חשיבות מאוד גדולה.

זאב שטח: כל מה שאני רוצה לומר זה, שראשית אנחנו עוסקים בתחום פורץ דרך.

זאב שטח: שנית, ההכרה שקונסיין הגיעה אליה בנקודת הזמן הזו כולל כל החברות הרב לאומיות.

זאב שטח: אנחנו מגיעים להסכם עם השקעה צרפתית שאנחנו מקימים גורם מאשר בצרפת משום שבצרפת אנשים נכנסים לפורטל ומורידים תעודה מה-browser, ויכולים לכתוב שהוא סרקוזי.

זאב שטח: אמרה המדינה זה מבחינתנו לא מוכר ולכן הם משוועים לזה שיקום גורם כמונו.

זאב שטח: פנו אלינו חברות טלקום ואמרו, אנחנו ניתן את ההשקעה, אתה תיתן את הידע ובוא תקים את הדבר הזה.

זאב שטח: אז אנחנו בהחלט הולכים גם למהלך הזה.

זאב שטח: הכוונה של קונסיין היא להיות גורם רב לאומי.

זאב שטח: אנחנו לא נעצור בישראל ולא נעצור בצרפת.

זאב שטח: התרשמנו שאין גורמים מאשרים רציניים כמו בישראל, בישראל תודות לחקיקה ותודות לרגולציה ותודות לפיקוח יש רצינות רבה ברמה גבוהה מאוד.

זאב שטח: כל התהליך של face to face וכדומה.

זאב שטח: הדיון הזה מתקיים כאן על ידי משרד המשפטים למטרה אחת.

זאב שטח: יש למשרד המשפטים אג'נדה בעניין הזה מאז ינואר 2007.

זאב שטח: עד ינואר 2007 לא היתה אג'נדה כזאת.

זאב שטח: כאשר אני בזמנו ביקשתי מהרשם הקודם שיעזור לי לאשר כרטיס חכם שהמדינה בחרה הוא אמר לי אני לא מוכן לאשר את הכרטיס הזה.

זאב שטח: אתה תחליט אם אתה מאשר או לא מאשר.

זאב שטח: אתה הגורם המאשר.

זאב שטח: אני המדינה לא אקח אחריות על כרטיס.

זאב שטח: והיה ויכוח בין משרד האוצר לבין משרד המשפטים מי יאשר את הכרטיס שלא עמד בתקנות.

זאב שטח: עכשיו הגישה של הרשם הקודם היתה שיש גורם מאשר והגורם המאשר תפקידו לאשר.

זאב שטח: בשביל זה הוא הוקם.

זאב שטח: הגישה הנוכחית במשרד המשפטים זה שהם מאשרים.

זאב שטח: הם רוצים לאשר הכול כולל את העובדה שהם יהיו הגורם המאשר הממשלתי ולצורך המטרה הזו הם יורים את החיצים הבודדים האלה.

זאב שטח: מי שצריך להגיד אם אנחנו גורם מאשר טוב או לא טוב זה הלקוחות.

זאב שטח: לצערי הלקוחות משום מה הוזמנו ברגע האחרון.

זאב שטח: יש לנו שלושה לקוחות מרכזיים.

זאב שטח: אחד זה רשות ניירות ערך.

זאב שטח: לקוח שני הוא משרד האוצר.

זאב שטח: לקוח שלישי, גברת אפרת עמרם שהיא הסגנית של משרד הביטחון, של זעירא.

זאב שטח: חשוב לשמוע את הלקוחות מפני שהלקוחות צריכים להעיד האם הגורם המאשר הזה מבצע את תפקידו.

זאב שטח: העובדה שאנחנו יחידים איננה באשמתנו.

זאב שטח: יקומו פה אותם מקטרגים שמן הסתם יגידו דברי קטרוג ויקימו בעצמם גורם מאשר.

זאב שטח: למה לא?

זאב שטח: עכשיו, אנחנו פועלים אך ורק על פי הרגולציה.

זאב שטח: יש פיקוח וכל המעשים שאנחנו עושים הם לפי מה שכתוב בחוק.

זאב שטח: יכול להיות שצריך לתקן את החוק אבל אני לא יכול לסטות ממנו.

זאב שטח: יש לנו עשרות ומאות הנפקות ביום.

זאב שטח: באים אנשים ואומרים, שכחתי את תעודת הזהות.

זאב שטח: תעשה לי טובה ותאשר.

זאב שטח: אני אומר לו, אתה רוצה שאני אהיה עבריין?

זאב שטח: אסור לי לאשר אותך.

זאב שטח: אותו דבר אסור לי לאשר מכשיר חתימה שלא עומד בהוראות החוק.

זאב שטח: אדרבא, אני אשמח אם הרשם ייקח אחריות בעניין הזה, יש לו סמכות לפי החוק והוא בעצמו יכול לקחת אחריות ולאשר מכשירים.

זאב שטח: בבקשה שיבוא ויגיד שהמכשיר הזה יכול לשאת את אמצעי החתימה.

זאב שטח: אבל לבוא ולהתלונן שאני יחיד?

זאב שטח: אני לא אשם שאני יחיד.

זאב שטח: הסיבה שאנחנו יחידים היא כי אנחנו האמנו בזה.

זאב שטח: השקענו בזה מיליוני דולרים.

זאב שטח: זה שאחרים מפחדים להשקיע מה אני יכול לעשות?

זאב שטח: זה שיורים בנו כל מיני חיצים מורעלים ולהגיש תלונות וכל המהומה הזאת.

זאב שטח: הרי אם היה עוד גורם לא היו עושים את כל המהומה.

זאב שטח: אני שולל את זה.

זאב שטח: לא אני אעיד על זה.

זאב שטח: מי שמעיד עלי זה מיקרוסופט והחברות בעולם.

זאב שטח: הלקוחות.

זאב שטח: גם הפרויקט שקיים עכשיו שאנחנו מנפיקים למס ערך מוסף ניסו לעצור אותו.

זאב שטח: ניסו להגיד בואו תחכו.

זאב שטח: כל הזמן שידרו לשוק לחכות ולחכות.

זאב שטח: השוק נשבר לו והוא לא רוצה לחכות.

זאב שטח: הוא בועט ברגליים.

זאב שטח: לכן עובדים איתנו.

זאב שטח: אנחנו עושים עכשיו פרויקטים מאוד מעניינים בתחום הרפואה עם מרשמים.

זאב שטח: בן אדם לא יצטרך ללכת לרופא.

זאב שטח: ב-70% מהמקרים הולכים לרופא בשביל לקבל חתיכת נייר חתום ואז אתה הולך ונדבק במחלות.

זאב שטח: אנחנו עכשיו עושים פרויקטים עם שתי קופות חולים גדולות שבמסגרתם הרופא יחתום אלקטרונית על אותו מרשם כרוני.

זאב שטח: חתימה אלקטרונית חוסכת פה לציבור לפי תחשיבים של משרד הבריאות מאות מיליונים שקלים וזמן עבודה של אנשים.

מאיר שטרית: מאה אחוז.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: אני רוצה להגיד לך מר שטח, אתה היחידי שעושה מהומה.

מאיר שטרית: אף אחד פה לא עושה מהומה.

מאיר שטרית: אני לא מבין על מה הטענה.

מאיר שטרית: תפקידה של רשות זה לפקח עליך.

מאיר שטרית: מאחר ואתה גורם יחידי מפקחים עליך.

מאיר שטרית: הפיקוח הוא נכון והגיוני ואם הם עלו על תקלות שהיו אצלך והתקלות תוקנו אז תבוא על הברכה, זה בדיוק התפקיד של הרשות.

מאיר שטרית: הרשות תפקידה לוודא שאתה תעמוד במסגרת החוק בדיוק בלי סטיות.

מאיר שטרית: אין הנחות.

מאיר שטרית: אני מאחל לך הצלחה, שתהיה מוכר בכל העולם ושלא יצטרכו לעשות שום תיקונים.

מאיר שטרית: וגם יכול להיות מצב שאתה אומר אני מוכר בעולם אבל משפטית זה לא מוכר.

מאיר שטרית: גם זה עדיין אין סתירה בדברים שלכם.

מאיר שטרית: כשתהיה הכרה משפטית אז גם יהיה לך שירות יוצא מן הכלל.

מאיר שטרית: אתה תוכל לתת שירותים לכל מדינה.

מאיר שטרית: נמצא איתנו גם עופר ישי, יושב ראש ועדת המומחים לחתימה אלקטרונית באגף התקינה במכון התקנים שסיפר לי קודם שעד היום בעצם עוד אישור תקן לחתימה למרות שעברו מאז 7 שנים.

מאיר שטרית: בבקשה עופר.

עופר ישי: אני אדבר כשתהיה לי המצגת.

מאיר שטרית: ביקש עורך דין חיים רביה.

מאיר שטרית: בבקשה.

מאיר שטרית: תציג את עצמך.

חיים רביע: עורך דין חיים רביה.

חיים רביע: בדיון כאן היום אני מייצג את החברות ברונדרנט על מחקר אלגוריתמים שהן מפתחות של פתרונות חתימה אלקטרונית.

חיים רביע: אני מלווה את חוק חתימה אלקטרונית מאז תהליך החקיקה.

חיים רביע: הייתי בדיונים כנציג לשכת עורכי הדין.

חיים רביע: ייצגתי את סקויירנט בזמן שהיא היתה גורם מאשר רשום לפי החוק.

חיים רביע: עדיין אני מייצג אותם אבל הם מזה שלוש שנים אינם גורם מייצג לפי החוק.

חיים רביע: אני מייעץ גם למפתחי טכנולוגיות, גם לארגונים שרוצים ליישם את הטכנולוגיות.

חיים רביע: אני שמח על הדיון הזה.

חיים רביע: זו פעם ראשונה לדעתי מזה 8 שנים שהכנסת מקיימת דיון רציני ושיטתי לחוק חתימה אלקטרונית.

חיים רביע: אני חושב שכל היושבים סביב השולחן יסכימו שהחתימה האלקטרונית בישראל לא הרקיעה למקומות שכולנו ייעדנו לה ויש לזה שורה של סיבות.

חיים רביע: סיבות שנעוצות בחקיקה, ברגולציה, ובחיי המעשה.

חיים רביע: אני אתחיל בסדר הפוך, דווקא בחיי המעשה.

חיים רביע: צודק זאב שטח כשהוא אומר שזה לא אשמתו שהוא גורם מאשר יחיד.

חיים רביע: קראתי במסמך התגובה שלך שהשקעת עשרות מיליוני שקלים בקונסיין גם אם זה סכום רב מכפי שהייתי מעלה על דעתי, גם מדובר רק במיליוני שקלים זו עדיין השקעה מכובדת.

חיים רביע: אתה אינך אשם בכך שאתה הגורם המאשר היחיד אבל בהיותך גורם מאשר יחיד אתה פועל בדרכים שהן דרכים שבכל הכבוד מזיקות לשוק.

חיים רביע: ואני אומר את הדברים בקצרה.

חיים רביע: אתה גם גורם מאשר, אתה גם משווק של טכנולוגיות מסוימות, אתה גם מפתח טכנולוגיות מסוימות ואתה גם מנהל פרויקטים של יישום.

חיים רביע: כל זה קולע אותך לניגודי עניינים.

חיים רביע: וניגודי העניינים האלה מתבטאים יום יום בחיי המעשה בשטח.

חיים רביע: מתקשרים אלי לקוחות שקיבלו מידע משפטי בכל הכבוד שגוי.

חיים רביע: ישנם מצבים שבהם חברת קונסיין מסרבת לאשר טכנולוגיות של חברות אחרות כולל טכנולוגיות שהן מלוות באישור במכון התקנים.

מאיר שטרית: למה היא צריכה לאשר?

חיים רביה: מפני שלפי חוק תעודה מאושרת הגורם המאשר צריך לאשר את אמצעי החתימה שלה.

חיים רביה: תעודה מאושרת שהיא מתלבשת על אמצעי חתימה זו ראיה לכך שאמצעי החתימה עומד בדרישות החוק.

מאיר שטרית: למה הגופים האלה לא מקימים תחרות?

חיים רביה: הגופים האלה עניינם בפיתוח טכנולוגיות.

חיים רביה: הם יצרנים של טכנולוגיות ומשווקים טכנולוגיות לא שירות של גורם מאשר.

חיים רביה: הם משווקים את זה בכל רחבי העולם.

חיים רביה: זה אבסורד שמתקנים שנמצאים באיטליה בפרלמנט האיטלקי לדוגמה בארץ נתקלים בקושי כאשר הם באים לאשר אותם.

זאב שטח: זה לא אותו חוק.

חיים רביה: זה בדיוק אותו חוק.

חיים רביה: הרגולציה באיטליה עוד יותר חריפה מהרגולציה בארץ.

חיים רביה: זאת תקלה מג'ורית.

חיים רביה: ואגב אני שמעתי בקפידה רבה את דברי הפיקוח.

חיים רביה: אני עורך דין זה 20 שנה.

חיים רביה: הרבה מאוד עוסק ברגולציה.

חיים רביה: אני לא זוכר רגולטור אומר על הגורם המפוקח שהוא רימה אותו.

חיים רביה: אלה דברים מאוד חמורים בעיניי.

חיים רביה: התקלות שבחוק הן מאוד ברורות.

חיים רביה: החוק כפי שציינת בצדק עורך דין אשכנזי איננו חוק הגורם המאשר.

חיים רביה: זה גם לא חוק חתימה אלקטרונית מאושרת.

חיים רביה: זה חוק שבבת עינו וליבו החתימה האלקטרונית המאובטחת.

חיים רביה: יחד עם זאת ניתנו בחוק הטבות מסוימות לחתימה המאושרת.

חיים רביה: אלה הטבות מרחיקות לכת.

חיים רביה: בין השאר חתימה מאושרת היא החתימה היחידה שאפשר לחתום בה כשנדרשת חתימה לפי חיקוק.

חיים רביה: הדין הישראלי יש בו אי סדירות גדולה בדרישות החתימה אבל בין השאר יש טפסים ותקנות.

חיים רביה: וטפסים כעניין שבשגרה משאירים מקום לחתימה.

חיים רביה: אומרים אז זאת דרישת חתימה לפי חיקוק.

חיים רביה: אי אפשר לזוז בלי חתימה מאושרת.

חיים רביה: התוצאה היא שוב קיפאון בשוק הזה וסטגנציה ואי אפשרות ליישם חתימה אלקטרונית מאובטחת במקרים רבים.

חיים רביה: אז זו תקלה אחת מז'ורית שבחוק.

חיים רביה: תקלות אחרות הן תקלות שברגולציה זהירה מדי.

חיים רביה: ציין מר שטח בצדק, עורך דין אשכנזי גם אתה יכול להכיר באמצעים כאמצעים שמייצרים חתימה אלקטרונית מאובטחת.

חיים רביה: תקן אותי אם אני טועה.

חיים רביה: עניין בעובדה, במשך 8 שנים מאז היות החוק לא הוכר אפילו אמצעי אחד ככזה על ידי רשם הגורמים המאשרים.

חיים רביה: וזו תקלה.

חיים רביה: ישנן תקלות אחרות שבתקנות אי בהירות ביחס לחתימה מאובטחת.

חיים רביה: האי בהירות הזאת ידועה לפחות זה 6 שנים ועדיין התקנות אינן מתוקנות.

חיים רביה: ובסופו של דבר למה חתימה אלקטרונית לא התרוממה בארץ.

מאיר שטרית: כמה תעודות מאושרות יש בשטח?

זאב שטח: תלוי מאיזו נקודה.

זאב שטח: רשות המיסים עכשיו פתחה פתח ל-400 אלף עוסקים מורשים.

זאב שטח: שלב ראשון 30 אלף.

זאב שטח: אז אתה יכול לבוא ולהגיד זה בחקיקה שמ1.

זאב שטח: 1.2010 צריכים 30 אלף איש להצטייד.

זאב שטח: עכשיו אנחנו בהליך של הנפקה ל-30 אלף האלה.

זאב שטח: אני לא יודע להגיד לך כמה יש היום אבל אני אומר לך שב-1.1 צריכים להיות 30 אלף רק לרשות המיסים פלוס ניירות ערך שזה עוד איזה 6000 פלוס הבריאות, רופאים שמדובר על עוד עשרת אלפים של מכבי ועוד עשרת אלפים של שירותי בריאות כללית.

זאב שטח: אלה דברים שהם בקנה בעבודה.

זאב שטח: לגבי היום יש מספר שהוא פחות מעשרת אלפים.

זאב שטח: הסיבה היא שלא בוצעו פרויקטים.

זאב שטח: זה לא הסיבה של הגורם המאשר.

זאב שטח: הרבה שנים הממשלה אמרה, חכו, חכו.

חיים רביה: פעם אחת אני רוצה לתמוך בך זאב.

חיים רביה: כשהוא צודק הוא צודק.

חיים רביה: הממשלה לא הניעה פרויקטים בתחום הזה ואפשר היה לחשוב על אלף ואחד פרויקטים.

חיים רביה: כאשר היא כבר מניעה פרויקטים היא הולכת על פרויקטים גרנדיוזיים בסדר גודל כזה שסיכויי המימוש הטכנולוגיים שלהם מאוד שנויים במחלוקת כמו בכל הכבוד הפרויקט ברשות המיסים.

חיים רביה: אני ישבתי בפגישות עם רשות המיסים שבהם נאמרו הדברים.

חיים רביה: במקום לטבול את הרגליים במים לאט לאט והיו 8 שנים לשם כך רוצים לבצע קפיצת ראש ישר לתוך הבריכה ולהישאר עם תעודות מאושרות שבהן יש גורם מאשר אחד ויחיד.

חיים רביה: אני רוצה לסיים בזה שבחוק ההסדרים במשק המדינה שקיבע את כל נושא הפרויקט של רשות המיסים יש פתח לאפשר עבודה גם באמצעות חתימות מאובטחות שיונפקו על ידי הממשלה או מי שהממשלה תכיר בו, ורשות המיסים תיטיב לעשות אם תתרום לקיומו של שוק משוכלל בכך שתכיר בגורמים מסוימים וכאלה שיכולים להנפיק חתימות מאובטחות ולא תסתמך רק על גורם מאשר אחד.

מאיר שטרית: אתה אומר את זה מתוך ייאוש שלא יהיו חתימות מאושרות?

חיים רביה: אז בעניין הזה אני לא אדבר.

חיים רביה: יושב כאן ד"ר גדי אהרוני מנכ"ל מחקר אלגוריתמים.

חיים רביה: בתחומים הטכניים הוא יודע את מה שאני לעולם לא אדע.

מאיר שטרית: אבל אתה צודק בדבר אחד שהממשלה הרבה פעמים תוקעת את התהליכים באמצע.

מאיר שטרית: דוגמה הכי בולטת, הצורות הביומטריות שעכשיו הממשלה עושה פשרות.

מאיר שטרית: לכאורה בלי הפשרה הזאת תוך כמה שנים יהיו לנו ביומטריות, תעודות זהות עם חתימה אלקטרונית לכל מי שחפץ בכך ל-5 מיליון אנשים.

מאיר שטרית: לצערי הממשלה עכשיו היא עם רגליים רפות.

מאיר שטרית: בבקשה, הדובר הבא ד"ר גדי אהרוני, מנכ"ל מחקר אלגוריתמי.

מאיר שטרית: ספר קצת מה זה מחקר אלגוריתמי.

גדי אהרוני: מחקר אלגורית

גדי אהרוני: מי הוא ספק של טכנולוגיה של פתרונות של חתימה דיגיטאלית.

גדי אהרוני: אם אני לא טועה הפתרון הראשון בארץ של חתימה דיגיטאלית הוא שלנו, של ההנפקה הבנקאית.

גדי אהרוני: יש כ-20 אלף ארגונים בארץ שמעבירים את המשכורות של העובדים שלהם חתום דיגיטאלית על ידי המערכת של נסב.

גדי אהרוני: זאת מערכת משנת 1995.

גדי אהרוני: יש לנו הרבה מאוד פרויקטים גם בארץ של פתרונות של חתימה דיגיטאלית מאובטחת.

גדי אהרוני: עיקר הפרנסה שלנו היא לא בארץ לצערי כי בארץ יש השוק הוא קטן.

גדי אהרוני: הפרנסה שלנו היא בעיקר בארצות הברית ובאירופה.

גדי אהרוני: בחלק גדול של העולם הנאור לא קיים הנושא של תעודות מאושרות, לא קיים הנושא של גורם מאשר.

גדי אהרוני: לא בארצות הברית, לא בקנדה, לא באנגליה, לא באוסטרליה, לא בניו זילנד.

גדי אהרוני: כל המקומות האלה שמפגרים באיזשהו אופן אחרי המדיניות במדינת ישראל מסתדרים בלי תעודה מאושרת.

גדי אהרוני: מסתדרים עם תעודה מאובטחת.

גדי אהרוני: ניקח למשל את הנושא של רשות המיסים.

גדי אהרוני: רשות המיסים מכירה את הלקוחות שלה הרבה יותר טוב מאשר הגורם המאשר.

גדי אהרוני: אין שום סיבה בעולם שהגורם המאשר יהיה באמצע התהליך הזה.

גדי אהרוני: אין שום סיבה בעולם שהזיהוי של הלקוח לא יתבצע על ידי רשות המיסים.

גדי אהרוני: הנושא של התעודה שאדם לא הביא, תרשה לי לנחש עורך דין זאב מאי, מכיוון שיש רק גורם מאשר יחיד שבעל העסק צריך ללכת אצלו להנפיק את התעודה, הגיע בן אדם ממטולה עם רישיון נהיגה, זאב שטח אמר לו , אני מצטער על פי החוק אני לא יכול לתת לך תעודה.

גדי אהרוני: אמר לו, אבל אני אסע עכשיו למטולה?

גדי אהרוני: בעיה שלך.

גדי אהרוני: אני היחידי.

גדי אהרוני: ואתה תעשה מה שאני אומר לך.

גדי אהרוני: אל תנפיק לו תעודה.

גדי אהרוני: אני חושב שאין צורך בתעודה.

גדי אהרוני: אני הייתי רוצה לתת פתרון לרשות המיסים שהוא מבוסס על תעודה מאובטחת.

גדי אהרוני: אנחנו עובדים לפי מדיניות אירופאית.

גדי אהרוני: באירופה יש הרבה מאוד גורמים מאשרים.

גדי אהרוני: גם בצרפת יש הרבה מאוד גורמים מאשרים והם מכירים את העסק הזה והם לא צריכים עצות של אף אחד.

מאיר שטרית: של תעודה מאושרת או מאובטחת?

גדי אהרוני: של תעודות מאושרות.

גדי אהרוני: באיטליה יש לדעתי 12 גורמים מאשרים.

גדי אהרוני: גם בצרפת יש הרבה, גם בגרמניה יש הרבה.

גדי אהרוני: באירופה הלכו על הנושא הזה של גורמים מאשרים.

גדי אהרוני: אנחנו מחקים את השיטה האירופאית.

גדי אהרוני: יש הרבה חלקים בעולם, הזכרתי ארצות הברית, אנגליה, וכולי וכולי שהם לא קנו את הסיפור.

גדי אהרוני: זה נושא עסקי.

גדי אהרוני: כל אחד מזהה את הגורמים שאיתם הוא עובד בצורה עסקית.

גדי אהרוני: ואין צורך לעבור דרך גורם ממשלתי שמאשר או לא מאשר את הזהות של הצד השני.

גדי אהרוני: אנחנו במצוקה.

גדי אהרוני: בתור ספק של טכנולוגיה של פתרונות של חתימה דיגיטאלית שהוא גם מתחרה של חברת קונדה.

גדי אהרוני: יש בלבול שלם בין הכובעים השונים שמר זאב שטח חובש.

גדי אהרוני: הוא חובש כובע של קונסיין, הוא חובש כובע של קונדה, הוא מבלבל בין הנושאים.

גדי אהרוני: אפשר לראות את זה גם במסמך שלו כשהוא מדבר על זה שקונסיין הקימה ועשתה.

גדי אהרוני: זו לא חברת קונסיין.

גדי אהרוני: זו חברת קונדה.

גדי אהרוני: אנחנו מתחרים בחברת קונדה.

גדי אהרוני: זאב שטח הוא יבואן של אמצעי חתימה דיגיטאלית, של חברות שנותנות פתרונות של חתימה דיגיטאלית.

גדי אהרוני: הוא מודיע ללקוחות שלו וגם ללקוחות שלי שהוא ינפיק תעודות מאושרות אך ורק לציוד שהוא מוכר אותו.

גדי אהרוני: לא אני ולא היצרנים האחרים.

גדי אהרוני: המצב כרגע הוא שבהיותו גורם מאשר יחידי בארץ הוא ממנף את כוחו כמונופול ויחד את התעודה המאושרת הוא מוכר גם ציוד ואת הפתרון השלם.

גדי אהרוני: הוא לא מאשר ציוד של חברות מתחרות.

גדי אהרוני: הוא לא מנפיק תעודות לחברות מתחרות.

גדי אהרוני: הנושא של תעודות מאושרות הוא בעיני נושא מעכב בצורה משמעותית של כל הפעילות של חתימות דיגיטאליות בארץ.

גדי אהרוני: אני יכול לתת כראייה למשל את אחד הפרויקטים הגדולים שלנו שיש לנו עם בנק הפועלים.

גדי אהרוני: מדובר שם בהתקנה של מערכת של בנק ללקוחות העסקיים של הבנק.

גדי אהרוני: יש שם מערכת של תעודות מאובטחות שלנו.

גדי אהרוני: יש למעלה מ-40 אלף לקוחות עסקיים של בנק הפועלים שעובדים עם המערכת הזאת והמערכת הזאת גדלה בעשרת אלפים לקוחות של בנק הפועלים כל שנה.

גדי אהרוני: מנגד כבר שנתיים בנק לאומי מנסה להרים מערכת עם תעודות מאושרות של קונסיין.

גדי אהרוני: יש לדעתי אולי 15 לקוחות שהצליחו להתקין את הדבר הזה.

גדי אהרוני: הנושא הזה הוא נושא מעכב והוא נושא שגורם ליצרני פתרונות החתימה הדיגיטאלית שמתחרים בזאב לא להיות מסוגלים למכור בארץ.

גדי אהרוני: ואנחנו מבקשים שתי בקשות פשוטות.

גדי אהרוני: אחת, זה שההסתמכות בחוק על תעודות מאושרות, אותם תהליכים שמחייבים תעודות מאושרות הם בעינינו מיותרים.

גדי אהרוני: לדוגמה, הנושא של חוק ההסדרים.

גדי אהרוני: אם המחויבות להנפיק חתימה מאושרת עבור המערכת של רשות המיסים הוא נושא שהוא רק מעכב והוא מיותר ולא צריך היה לקיים אותו מלכתחילה ולא ברור למה רשות המיסים דרשה את הנושא של חתימות מאושרות.

גדי אהרוני: אפשר היה להשתמש בחתימות מאובטחות באותה רמה של אבטחה רק הרבה יותר בקלות.

גדי אהרוני: אפשר היה להשתמש בסניפי בנק הדואר, להנפיק תעודות מאובטחות וכל אזרח היה יכול לגשת לבנק הדואר הקרוב למקום מגוריו ולקבל את התעודות המאובטחות האלה ורשות המיסים היתה יכולה לזהות אותו באותה רמה ולדעתי אפילו ברמה יותר גבוהה מאשר שזה נעשה היום.

גדי אהרוני: זו דוגמה למקום שבו המחוקק נתן את המתנה לאותם גורמים מאשרים, ואני מסכים שזה לא אשמתו של זאב שיש רק גורם אחד.

גדי אהרוני: אבל זאת מתנה שאין צורך בה.

גדי אהרוני: אני יודע שהטענה העיקרית היא, לך תקים אתה גורם מאשר.

גדי אהרוני: אני יכול להסביר למה אני לא אקים גורם מאשר.

גדי אהרוני: אני יצרן של טכנולוגיות.

גדי אהרוני: אני לא יצרן של שירות.

גדי אהרוני: אני לא אתחיל לפתור כל בעיה שיש לי על ידי זה שאני אלך ואני אקים חברה שעושה את זה.

גדי אהרוני: יש דברים שאני עושה, יש דברים שאני יודע.

גדי אהרוני: בהם אני מתרכז.

גדי אהרוני: הנושא הוא עניין של מישהו שיודע לייצר טכנולוגיה ומישהו שיודע לתת שירות וזה לא אותו ביזנס.

גדי אהרוני: אני לא יודע לתת שירות.

גדי אהרוני: אני כן יודע לתת טכנולוגיה.

גדי אהרוני: אנחנו מבקשים שמידת התלות בחתימות מאושרות תוקטן בהרבה בכמה שרק ניתן.

גדי אהרוני: יכול להיות שיש פה ושם הליכים שאולי המדינה מחייבת תעודה מאושרת אבל שמספר התהליכים האלה יהיה מינימאלי.

גדי אהרוני: ואנחנו גם מבקשים שאותו גורם ממשלתי שיכול להנפיק תעודות, שכל עוד שיש רק גורם מאשר יחיד שהגורם המאשר הממשלתי יהיה רשאי להנפיק תעודות כתחרות.

גדי אהרוני: אני יודע שזה מגוחך.

גדי אהרוני: אני מצטער.

גדי אהרוני: זה רע מאוד שהממשלה צריכה להגיע למצב שהיא מתחרה במגזר האזרחי.

גדי אהרוני: אבל במצב שיש היום לדעתי אין ברירה.

גדי אהרוני: או שירד הסיפור הזה של הצורך בתעודות מאושרות או שהמדינה תיתן אפשרות נוספת להנפקה של אותן תעודות.

מאיר שטרית: אתה מתנגד באופן עקרוני לעניין של תעודות מאושרות ואתה חושב שתעודות מאובטחות מספיקות.

מאיר שטרית: הדבר השני שלא הבנתי למה קונסיין או שטח צריכים לאשר ציוד שאתה מביא לחתימה מאובטחת?

גדי אהרוני: אני בא אליו עם ציוד שלי.

גדי אהרוני: הוא צריך להנפיק לי תעודה מאושרת.

גדי אהרוני: אני נותן ציוד של חתימה.

גדי אהרוני: על הציוד של החתימה צריך להנפיק תעודה.

עמית אשכנזי: הוא נותן כרטיס חכם לצורך העניין.

עמית אשכנזי: לפי החוק הגורם המאשר כשבא אליו בן אדם יש שתי אפשרויות שהחוק והתקנות האלה פועלות.

עמית אשכנזי: אחד, שבמסגרת תהליכי הזיהוי הגורם המאשר גם נותן לו את הכרטיס החכם, את האמצעי הפיזי שזה מוצר.

עמית אשכנזי: זה לא תעודה אלקטרונית.

עמית אשכנזי: זה חומרה.

מאיר שטרית: הוא לא יכול לקנות את הכרטיס החכם במקום אחר?

גדי אהרוני: בטח שאני יכול לקנות מהצרפתים.

גדי אהרוני: זה ביזנס שלי.

עמית אשכנזי: בא אליו לקוח ואומר אני רוצה להשתמש בחומרה שלך.

עמית אשכנזי: הוא צריך את זה למאושרת.

עמית אשכנזי: עכשיו כשהוא צריך את זה למאושרת יש לנו שני טיפוסי לקוחות, נעשה את זה פשוט.

עמית אשכנזי: לקוח שבא ממטולה עם שני מסמכי זיהוי, אין לו כלום.

עמית אשכנזי: הוא נכנס לקונסיין.

עמית אשכנזי: קונה כרטיס חכם מקונדה או במקרה זה כרטיס שהמדינה נותנת.

עמית אשכנזי: היא נותנת את זה לפרויקט.

עמית אשכנזי: ואז הוא מקבל תעודה אלקטרונית על הכרטיס.

עמית אשכנזי: זו אפשרות אחת.

עמית אשכנזי: אפשרות שנייה שהבן אדם בא מהבית עם חומרה.

עמית אשכנזי: אומר אני רוצה שתתקין לי את התעודה האלקטרונית ואת המפתח על החומרה שאני הבאתי מהבית.

עמית אשכנזי: לא רוצה לקנות את זה מקונסיין.

עמית אשכנזי: במצב הזה החוק מחייב את הגורם המאשר לוודא שהחומרה הזאת מספיק טובה.

עמית אשכנזי: למה?

עמית אשכנזי: בואו נלך למקרה קיצוני.

עמית אשכנזי: בן אדם לא יכול לבקש שישימו לו את המפתח הפרטי על דיסק.

עמית אשכנזי: זה צריך להיות על משהו שיודע לשמור על הסוד.

עמית אשכנזי: לכן יש דרישות מינימום לחומרה.

מאיר שטרית: למה קונסיין לא מאשר את החומרה?

עמית אשכנזי: כי זה חלק מהאחריות שלו לפי החוק במסגרת הנפקת התעודה.

עמית אשכנזי: הוא צריך לוודא.

מאיר שטרית: למה אתם לא יכולים לאשר?

עמית אשכנזי: אנחנו יכולים במקביל גם לאשר.

עמית אשכנזי: אבל התהליכים של אישור חומרה הם כאלה שאנחנו מפנים לתקינה בינלאומית.

עמית אשכנזי: כי לנו אין במשרדים מעבדות שבודקות את המהימנות של הדברים.

עמית אשכנזי: נכון להיום אין בישראל גורם מוסמך לאשר את הטכנולוגיות האלה.

עמית אשכנזי: זה לא כמו דברים שמכון התקנים שם עליהם תו תקן.

עמית אשכנזי: המוצרים האלה כל כך מיוחדים שקונים אותם עם תו תקן רק מעשרה מכוני תקינה בחוץ לארץ.

עמית אשכנזי: ניסינו אגב להקים פעילות כזאת בארץ והפלא ופלא לא היה לזה שוק.

עמית אשכנזי: יש את זה בצבא לצורך פרויקטים מסוימים.

גדי אהרוני: הפרויקט בצבא זה ציוד שלנו של תעודות מאובטחות שהן לא מאושרות.

גדי אהרוני: יש לנו הרבה מאוד פרויקטים בכל העולם.

גדי אהרוני: הציוד שלנו עומד בכל התקינה הבינלאומית.

גדי אהרוני: גם כשאני הולך עם דמעות בעיניים ומיילל לעמית ועמית אומר בצורה מפורשת לחברת קונסיין, אתם תנפיקו תעודה לציוד הזה, הוא ימשיך ויסרב ויעשה את כל התרגילים בעולם.

גדי אהרוני: הנושא הזה של הגורם המאשר היחידי בארץ גורם לסטגנציה.

מאיר שטרית: כשיהיה דיון בחוק תעודה אלקטרונית תבוא.

מאיר שטרית: זה מעניין מה שאתה אומר ויהיה זמן לדון בזה.

מאיר שטרית: הדובר הבא זה יקי גרוסמן, מנכ"ל וונדרנט.

מאיר שטרית: ספר קצת על החברה.

יעקב גרוסמן: וונדרנט הוקמה בשנת 98 ועוסקת בחתימה אלקטרונית שמבוססת על כתב יד ויכולת ביומטרית לזהות את החותם על פי חתימת כתב ידו.

יעקב גרוסמן: אם מספרים סיפורים על הצבא אז אנחנו נספר על חיל האוויר שם מותקנת המערכת שלנו ולמעשה היום ספר התחזוקה של המטוס שכל פעולה שמבוצעת במטוס נרשמת בו נחתמת על ידי המבצע, אם מישהו משך חלף או כלי לבצע עבודה הוא חותם ביומן התחזוקה של המטוס והחתימה הזאת נעשית בכתב יד שמזוהה ביומטרית.

יעקב גרוסמן: כך, שאם לא עלינו, נדרש לעשות תחקיר למקרה תאונה אווירית אפשר לדעת שחיים זה אכן חיים הוא זה שלקח את החלף והתקין אותו במטוס.

יעקב גרוסמן: הוא חותם על טבלט וזה עובר למחשב ויש מאפיינים דינמיים לחתימה שבעזרתם אני יכול לזהות את החותם.

מאיר שטרית: זאת אומרת המחשב למד את החתימה שלו?

יעקב גרוסמן: יש תהליך שנקרא enrolment .

יעקב גרוסמן: היום בבנק לאומי ובבנק הפועלים משתמשים בזיהוי ביומטרי בחתימת כתב יד וכל לקוח שמצטרף לשירות,

מאיר שטרית: למרות שהחתימה יכולה להיות שונה.

יעקב גרוסמן: נכון.

יעקב גרוסמן: גם את זה המערכת יודעת.

יעקב גרוסמן: זאת מערכת שלומדת את החתימה.

יעקב גרוסמן: יש תהליך שנקרא סחף או drafting.

יעקב גרוסמן: עם הזמן חתימתו של אדם משתנה.

מאיר שטרית: ובעולם?

יעקב גרוסמן: אז שמה בדרך כלל לא מיישמים ביומטריה.

יעקב גרוסמן: לוקחים תמונת חתימה כי אף אחד לא מעניין אותו לעכב לקוח בקופה.

יעקב גרוסמן: מעדיפים שתשים את הכסף ותלך.

יעקב גרוסמן: שם אתה חותם על טבלט.

יעקב גרוסמן: אז החברה הוקמה ב-98.

יעקב גרוסמן: היא היתה מוצלחת מאוד כך שב-2008 בשנה שעברה למעשה מכרנו את הטכנולוגיה שלנו לשותפה אוסטרית.

יעקב גרוסמן: נעשה exit, ונשארנו כמפיץ בלעדי בשוק ואנחנו ממשיכים למכור בהצלחה פחות או יותר את היישומים שיש לנו בתחום.

יעקב גרוסמן: אני די חדש בנושא ולכן אני מרשה לעצמי כל הזמן לשאול שאלות.

יעקב גרוסמן: אני בסך הכול שנה וחצי מנכ"ל החברה ואני כל הזמן לומד.

יעקב גרוסמן: אבל אני רוצה לפתוח בברכות זאב על המיזם בצרפת.

יעקב גרוסמן: אני מקווה מאוד שתצליח ושכל תשומת הלב שלך תפנה למיזם המוצלח הזה.

יעקב גרוסמן: ואולי סוף סוף תוריד מאיתנו את הטלפיים.

יעקב גרוסמן: כמה הערות ברשותכם.

יעקב גרוסמן: קודם כל הרגולציה בתחום החתימה האלקטרונית.

יעקב גרוסמן: הרגולציה היא כבדה עד כדי דרקונית ולאו דווקא בגלל הרגולטור אלא בגלל החוק, התקנות והפרשנויות המסובכות שיוצרות חוסר הבנה ובלבול.

יעקב גרוסמן: אני 30 שנה בענף בתחום של מערכות מידע ובצד של המוכרים ולא הקונים אני כבר 10 שנים, ופעם ראשונה יצא לי שלכל תהליך מכירה אני צריך ללכת עם עורך דין כי אף אחד לא מבין את פרשנויות החוק.

יעקב גרוסמן: ואי אפשר למכור בלי עורך דין.

יעקב גרוסמן: מערכת תוכנה, טכנולוגיה פשוטה.

יעקב גרוסמן: ולא רק זה כי צריך גם להזים כל מיני משפטים שנאמרים ומופרכים ביסודם ולא ייאמר על ידי מי.

יעקב גרוסמן: הערה נוספת.

יעקב גרוסמן: תחום החתימה האלקטרונית נמצא בכמעט תרדמת מכוח המציאות שבה מונופולים מטילים את צילם על הכבד ואינם מאפשרים כל חדירה של קרני אור שמש הדרושים לצורך צמיחה.

יעקב גרוסמן: אין צמיחה בשוק הזה.

יעקב גרוסמן: מודה הרשם ואומר שאין לו את יכולת הפיקוח או האכיפה הנדרשים.

יעקב גרוסמן: אני מצטט, "החל מהלך ארגוני שטרם הושלם.

יעקב גרוסמן: " לכן אני אומר שמחובתו של משרד המשפטים למצוא את הדרך להתיר את המונופול שנוצר בשוק על ידי הממשלה.

יעקב גרוסמן: אתם יצרתם את הבעיה, תסלחו לי, תפתרו אותה.

יעקב גרוסמן: כשלב מקדים אני מציע להגביר את השקיפות ואת פעילות הפיקוח והאכיפה על המונופול ולא על ידי הרשות להגבלים עסקיים.

יעקב גרוסמן: מי שיצר את הגולם הזה שיפקח עליו בבקשה.

יעקב גרוסמן: למרות הכשלים והליקויים המתגלים בפיקוח לא פועלת הרשות באופן נחרץ לתיקונם בהיותה גם היא שבויה בידי המונופול שהיא יצרה בבחינת הגולם קם על יוצרו ואני לקחתי את המקרה של ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין שמספרים שם למה המצב הוא כל כך נורא אבל אי אפשר לעשות כלום.

יעקב גרוסמן: בנושא חתימה אלקטרונית מאובטחת קיימת אי בהירות ועמימות וערפל שאופפים את הנושא והתקנות שמסביב זה לחם חוקם של גורמים אינטרסנטיים שתוצאות פעולתם הם דיכוי התפתחות השוק.

יעקב גרוסמן: השוק הזה לא מתרומם.

יעקב גרוסמן: וזה לא שאין חברות טכנולוגיות טובות כמו בכל תחום בגניוס היהודי.

יעקב גרוסמן: יש פרק שעוסק בחקיקה והנחיות.

יעקב גרוסמן: מודה הרשם כי בידי הרשם אין סנקציות יעילות" ועל כך ייאמר מודה ועוזב לא ירוחם.

יעקב גרוסמן: זאת מכיוון שלמצב הקיים יש השלכות כבדות על השוק ועל הענף ובאחריות הוועדה הזאת לפעול לתיקון המצב במהירות ובנחישות.

יעקב גרוסמן: לגבי הנייר שלך זאב שחילקת לנו פה, תודה.

יעקב גרוסמן: סעיף 5 מדוע יש רק גורם מאשר אחד?

יעקב גרוסמן: אני מסכים עם כל מה שכתבת ואני רק רוצה להוסיף שבעצם הודאתך על היותך מונופול דה פקטו אתה צריך לקבל על עצמך כללי פעולה בסיסיים שנדרשים בשוק שנדרש על ידי מונופול וזה שקיפות של כל הפעילות שאתה עושה, והשקיפות הזאת לדאבוני אינה קיימת.

מאיר שטרית: הדובר האחרון יהיה עופר ישי, יושב ראש ועדת המומחים לחתימה אלקטרונית, אגף התקינה של מכון התקנים שידבר על העניין של התקינה.

עופר ישי: קודם כל תודה רבה על האפשרות לשאת כאן את הדברים.

עופר ישי: מה שאנחנו נסקור זה את הפעילות שלנו ואנחנו נקשור את זה לדוח של הרשות שהוצג כאן.

עופר ישי: יש את הנושא של החקיקה ויש את הנושא של התקנים.

עופר ישי: אנחנו מנסים שהתקנים שקיימים ישולבו בתוך החקיקה הקיימת.

עופר ישי: לשאלתך, זה לא שאין תקנים.

עופר ישי: גם החקיקה שהיתה ב-2001-2002 כוללת תקנים.

עופר ישי: אבל באופן טבעי יש תקנים שיוצאים מתוקף, יש תקנים חדשים ויש תקנים שלא הוזכרו בחקיקה המקורית.

עופר ישי: לכן על פי תקנה 15 הרשם ברגע שהוחלף תקן מן התקנים הנזכרים בחוק צריך להודיע לגורם המאשר.

עופר ישי: מה שאנחנו בעצם מנסים לעשות זה להזרים מידע לרשות ולהודיע יש תקנים חדשים.

עופר ישי: בואו נראה מה אנחנו יכולים לעשות ואיך אנחנו מאמצים אותם.

עופר ישי: המטרה שלנו בעצם היא להחיל תקנים ישראליים.

עופר ישי: כלומר תקנים בינוניים קיימים.

עופר ישי: המטרה היא לעשות תקנים ישראליים ובמידת הצורך להתאים למדינת ישראל.

עופר ישי: בהרבה מאוד מהמקרים לא צריך התאמה מיוחדת.

עופר ישי: פשוט מאמצים אותם.

עופר ישי: יש מקרה אחד שהוא ייחודי לישראל.

עופר ישי: חברי הוועדה, פרופסור אלי ביהם, עורך דין אורן כהן, רחל יעקובי מבנק ישראל, אני, יעקב מנדל נציג התעשייה ומשה שפר שנמצא פה בדיון.

עופר ישי: הכול במסגרת אגף התקינה של מכון התקנים.

עופר ישי: אנחנו מדברים פה על כך שהחתימה על המסמך כוללת שלושה מרכיבים שזה פונקצית ההשינג או הגיבוב.

עופר ישי: הנושא של הריפוד של הנתונים כדי שזה יתאים מבחינת האורך ללוגורותים של החתימה.

עופר ישי: אני אתרכז בשלושת המרכיבים האלה.

עופר ישי: לא ניכנס פה לכל הפרטים של התקנים אבל כן הייתי רוצה להגיד ברמה של משפחות.

עופר ישי: התקנים שהוחלו בוועדה עד היום זה תקן 9796 שמדבר על חתימה דיגיטאלית.

עופר ישי: תקן נוסף 14888 גם הוא מתייחס לחתימה דיגיטאלית מסוג אחר.

עופר ישי: כל הנושא של ההשינג או התמצות ונושא של המדריך.

עופר ישי: כל הנושא של תוכן מפתח ציבורי.

עופר ישי: העיקר אני אתייחס פה לסטנדרטיזציה של תעודה דיגיטאלית בהקשר לשפות.

עופר ישי: התקן הזה פורסם כתקן ישראלי אבל הוא לא מופיע היום בתקנות של חתימה אלקטרונית.

עופר ישי: בעצם ההמלצה שלנו לקחת אותו ולשלב אותו במקום המתאים בתקנות.

עופר ישי: מבחינת התמונה הכללית, החלק השני אושר, החלק הראשון בוטל, חלק שלישי אנחנו נטפל בו בשנה הבאה.

עופר ישי: אז זה תקן אחד.

עופר ישי: התקן השני משפחה נוספת הוא בעצם אושר כולו.

עופר ישי: כלומר קיים כולו כתקן ישראלי.

עופר ישי: החלק השלישי שלו אנחנו עשינו עבודה נוספת בזמנו, זה אושר באימוץ מהיר.

עופר ישי: אחרי זה עשינו את זה דרך הוועדה.

עופר ישי: הוא מכסה על לוגריתמים שמופיעים היום בתקנות.

עופר ישי: ה-DSA וה-ECDSA ובעצם מה שאנחנו רואים זה מופיע בתקנות רק תפנו, תגידו בהתאם לתקן זה וזה כדי שזה לא יהיה אמירה כללית שעלולים לפרש את זה בצורה שונה.

עופר ישי: והחלק השני הוא חלק מאוד חשוב כי בעצם הלוגרית הכי נפוץ והכי מפורסם ה-RSA לא היה מעוגן בצורה מסודרת בתקן איזו בצורה ישירה.

עופר ישי: זה תקן חדש.

עופר ישי: למעשה הועבר פרסום לציבור.

עופר ישי: השלב הבא שהוא יפורסם ואז בעצם ה-RSA יהיה גם כן מעוגן בתקן איזו מסודר.

עופר ישי: כל הנושא של פונקצית ההשינג.

עופר ישי: התקן כולל ארבעה חלקים שכולם קיימים כבר היום כתקן ישראלי.

עופר ישי: גם פה החלק השלישי עשינו עבודה מיוחדת והוא מכסה פונקציות ספציפיות של השינג שחלק מהן נדונו בעבודה שנעשתה על ידי הרשות.

עופר ישי: גם פה אפשר לקחת את התקנים שקיימים ולהפנות אליהם מהתקנות.

עופר ישי: זה התקן שמדבר על הנושא של הדירקטורים ובעצם על הנתונים בין היתר של התעודה האלקטרונית.

עופר ישי: התקנים היום יש הפניה לתקן בינלאומי.

עופר ישי: התקן עצמו, יש גרסה חדשה שלו ברמה הבינלאומית.

עופר ישי: אנחנו פועלים עכשיו להפוך אותו לתקן ישראלי.

עופר ישי: ופה יש נקודה אחת שהיא כן רלוונטית, כל הנושא של השפות.

עופר ישי: איך אתה מכניס בצורה סטנדרטית עברית, ערבית ואנגלית לתוך התעודה.

עופר ישי: יש תקנים נוספים.

עופר ישי: לא הכול ברמה של תקנים.

עופר ישי: יש לנו תוכנית עבודה שאמורה להיות מאושרת במכון לתקנים והיא תשלים את התקנים הנוספים שמהם אני אדגיש את תקן 15946 שהוא גם כן מתייחס לאלוגרית טכנולוגית שגם כן קיים בתקנות וגם אליו ניתן יהיה להפנות ולסגור את המעגל במובן הזה.

עופר ישי: הנושא שהתלבטנו בו זה הנושא של שילוב שפות לגבי תעודה דיגיטאלית.

עופר ישי: היום אין בעצם הגדרה אחידה איפה אתה שם את הפרטים בעברית, ערבית ואנגלית.

עופר ישי: זה נשאר לפי תקן בינלאומי.

עופר ישי: לא ירדו לרזולוציה של הדבר הזה.

עופר ישי: לא הגדרנו את זה בצורה קשיחה לכל היישומים.

עופר ישי: אמרנו זה יישום אופציונאלי.

עופר ישי: זאת אומרת מי שרוצה לעבוד לפי תקן סטנדרטי יכול אבל מי שרוצה להקים לו מערכת קטנה שתנפיק לו 500 תעודות בערבית אז הוא לא חייב ללכת על התקן המלא.

עופר ישי: זה הפתרון שהצענו.

עופר ישי: עשינו גם ישיבות, דיונים, ישיבות פתוחות עם התעשייה, גם עם משרדי הממשלה.

עופר ישי: הצגנו חלופה.

עופר ישי: פרסמנו את זה לציבור.

עופר ישי: הרקע של הדבר הזה נובע מהחוק והתקנות שמדברות על זה ששמו של בעל התעודה יופיע בתעודה.

עופר ישי: אם מדובר על תאגיד אז שם התאגיד צריך להופיע בתעודה.

עופר ישי: שמו של מורשה החתימה.

עופר ישי: ואם זה שמות של מוסדות.

עופר ישי: ובסעיף 14 כתוב שהמסמכים יהיו עברית כולל המידע בתעודות האלקטרוניות.

עופר ישי: עולה השאלה של השפות.

עופר ישי: אז עברית אנחנו מחויבים לפי החוק.

עופר ישי: יש צורך בשימוש באנגלית כי זה יוצר סטנדרטיזציה.

עופר ישי: פונים אל זה גם בחוץ לארץ .

עופר ישי: וערבית זו שפה רשמית של מדינת ישראל שפה נוספת.

עופר ישי: לחלק מהאוכלוסייה קיימים פרטים בערבית.

עופר ישי: זה בעצם הרקע.

עופר ישי: הנתונים הרלוונטיים זה שמות של אנשים, שמות של ארגונים ומוסדות, תיאורי תפקיד.

עופר ישי: היו לנו שלוש חלופות.

עופר ישי: אחת, במסגרת התעודה החלק הראשי, החלק הסטנדרטי, זה שכולם מסתכלים עליו בהתחלה.

עופר ישי: יש נתונים חלופיים שאתה יכול להוסיף.

עופר ישי: יש אפשרות ליצור אובייקט מידע מיוחד עבור מדינת ישראל.

עופר ישי: אנחנו לא הלכנו בדרך השלישית, הלכנו בדרך הראשונה והשנייה.

עופר ישי: כשאתה מקבל תעודה דיגיטאלית אתה רוצה לדעת מי בעצם שלח לך אותה.

עופר ישי: מי חתם עליה.

עופר ישי: יש חלק שהוא ויזואלי שאתה יכול להציג את זה ואתה רוצה לדעת מי הפקיד, מה השם שלו או הבן אדם הפרטי.

עופר ישי: אז חשוב שאדם מן השורה שפותח את התעודה יוכל לראות את זה.

עופר ישי: מצד שני יש הרבה יישומים אוטומטיים.

עופר ישי: הם צריכים לדעת בצורה אחידה.

עופר ישי: השם הפרטי בערבית נמצא במקום הזה והזה והם ניגשים אליו ושולפים אותו.

עופר ישי: יש פה איזושהי סתירה.

עופר ישי: אנחנו גם לא התחלנו מאפס.

עופר ישי: יש היום יישומים ורצינו לקחת בחשבון שהם תואמים.

עופר ישי: מה שהגדרנו זה מסגרת גמישה.

עופר ישי: מצד אחד מבנה אחיד, מצד שני, מי שלא רוצה יכול ללכת לפי התקן הבינלאומי.

עופר ישי: הנתונים הראשיים של התעודה יהיו באנגלית.

עופר ישי: גם בגלל שהנתונים האלה נשמרים אחר כך בכל מיני בסיסי נתונים והמיונים בעברית עלולים להטעות.

עופר ישי: בעברית וערבית יופיעו באיזשהו מקום בתעודה בהמשך בצורה מסודרת.

עופר ישי: אנחנו מקווים שאחרי שנאשר את זה גם יאמצו את זה.

עופר ישי: עוד נושא, תקפות הלוגריתמים.

עופר ישי: איזה כללים צריכים לעשות כדי שיהיו בתוקף.

עופר ישי: נעשתה בדיקה עצמאית על ידינו.

עופר ישי: השתלבנו בבדיקה של הרשות ואנחנו בקשר איתם בשביל לתת את חוות הדעת שלנו בנושא הזה.

עופר ישי: עוד שני תקנים.

עופר ישי: דיברת על הנושא של תקנים לציוד ומבחינת אבטחת מידע.

עופר ישי: יש היום שני תקני איזו.

עופר ישי: מה שלא היה כל כך ברור בעבר.

עופר ישי: היה תקן אמריקאי.

עופר ישי: היום התקן האמריקאי הוא בעצם תקן איזו לכל דבר.

עופר ישי: בעמוד 17 בדוח מוזכר שהם מוכנים ללכת לפי קריטריון משותף שזה תקן איזו אחת ולא לטפל בפיפס.

עופר ישי: אנחנו מציעים שישקלו את שני הדברים.

עופר ישי: אם אני אסכם את הדברים שלי.

עופר ישי: אנחנו פועלים גם להכין את התשתית.

עופר ישי: התכלית שלנו להכין תקנים, להעביר את האינפורמציה, להגביר את המודעות לשימוש בתקנים ואנחנו מנסים כמה שיותר לתאם עם הרשות כי הם בעצם אחד הגורמים החשובים ביותר.

עופר ישי: תודה רבה.

עמית אשכנזי: בקצרה.

עמית אשכנזי: הרגולציה זה תהליך נמשך.

עמית אשכנזי: אני שמח שקונסיין מכירה בשיפורים שבוצעו בעקבות הביקורות.

עמית אשכנזי: גם בנקודת הזמן הזו פשוט אין זמן וזה לא המקום.

עמית אשכנזי: אבל עדיין יש נושאים שהם פתוחים בינינו וצריך לטפל בהם.

עמית אשכנזי: אנחנו שמחים שאתה רואה כמונו את הצורך בכלי אכיפה אפקטיביים יותר.

עמית אשכנזי: אנחנו בהחלט רוצים לקדם את שיתוף הפעולה עם מכון התקנים.

עמית אשכנזי: לגבי פרויקטים נוספים חלק מהלקוחות של קונסיין הגיעו אלי כדי לבדוק אופציה של חתימה מאובטחת.

עמית אשכנזי: לכן הנושא של חתימה מאובטחת זו הערה משמעותית.

עמית אשכנזי: אנחנו פה צריכים לקחת את רוח המחוקק של 2001 שהיתה רוח שרצתה להגן על הציבור ולראות איך אנחנו מאזנים בין טכנולוגיות לבין הגנה על הציבור.

חיים רביה: האם תגישו הצעה לתיקון החוק בנושא הזה?

עמית אשכנזי: אני לא מופקד על הגשת הצעות חוק.

עמית אשכנזי: אפשר לקיים על זה דיון מעקב.

עמית אשכנזי: אנחנו יכולים לבדוק את הדברים.

עמית אשכנזי: הדברים נשמעו.

עמית אשכנזי: אני נדרשתי להתעסק הרבה מאוד בחתימה מאובטחת כדי לשדר לשוק שיש כלים.

חיים רביה: אז אני אבקש מיושב ראש הוועדה חבר הכנסת שטרית, הציע עורך דין אשכנזי לקיים בנקודה הזאת דיון מעקב ואני חושב שזה מאוד חשוב שאדוני יקבע דיון מעקב כי זה בהחלט אחד החסמים הגדולים מפני יישום אינטנסיבי של חתימה אלקטרונית בישראל על כל התועלות המשקיות והאחרות שיש.

מאיר שטרית: אני מקווה שתגיע לפה חוק החתימה האלקטרונית.

מאיר שטרית: אז יהיה דיון.

מאיר שטרית: היה חוק מסחר ותפעול.

מאיר שטרית: ראש הממשלה צריך לחוות דעה.

מאיר שטרית: אתם יודעים מה קורה עם החוק הזה?

הילה דווידוביץ: כרגע לא אני שתוכל לענות על זה.

הילה דווידוביץ: אבל ככל הידוע לי כרגע הממשלה החליטה לא להחיל.

חיים רביה: זה נושא שיש בו צורך דחוף.

חיים רביה: זו חריגה מנושא הדיון כאן.

מאיר שטרית: חברים אני מודה לכל המשתתפים בדיון.

מאיר שטרית: היה דיון מעניין.

מאיר שטרית: למדתי הרבה דברים בדיון הזה.

מאיר שטרית: אני מודה לאנשי משרד המשפטים על הדוח שלהם וגם לאנשי קונסיין ולכל אלה שהשתתפו היום בדיון.

מאיר שטרית: ברור שזה פתח למחשבה הרבה נקודות ששוות דיון.

מאיר שטרית: אני מציע שכולם באמת יחשבו.

מאיר שטרית: כי בסופו של דבר הטכנולוגיה לא צריכה להיות מכשול.

מאיר שטרית: זה הפוך.

מאיר שטרית: הטכנולוגיה צריכה להיות לעזר לשרות.

מאיר שטרית: צריך להיות מצב שבו כל אזרח יוכל לקבל אישור, חתימה מאושרת או חתימה מאובטחת.

מאיר שטרית: הדברים צריכים להיות ברורים.

מאיר שטרית: אני מציע לומר את זה ליושב ראש הרשות.

מאיר שטרית: אתם צריכים לעשות מאמץ לסלק מהדרך מכשולים שמפריעים לתהליך הזה.

מאיר שטרית: אני כיושב ראש ועדת מדע אתמוך בכל מאמץ כזה כדי להביא לפישוט של הנושאים ודחיפת הנושא קדימה.

מאיר שטרית: אני רואה בזה חשיבות שאזרחים יוכלו לקבל את כל השירותים דרך מחשב מרחוק ולא לבוא פיזית לא למשרדי ממשלה ולא למקומות אחרים.

מאיר שטרית: כמו שקרה למשל עם הטאבו.

מאיר שטרית: אפשר לעשות את זה בהרבה מאוד תחומים ואני מאמין שחתימה אלקטרונית תשנה את המצב.

מאיר שטרית: אני מקווה שבשבוע הבא נעביר סוף סוף את החוק הביומטרי עם ההפשרה שהממשלה עשתה.

מאיר שטרית: נוכל להתחיל בהפקה של תעודות ביומטריות.

מאיר שטרית: בהתחלה מרצון לפי בקשת הממשלה.

מאיר שטרית: אני ראשון מתנדב.

מאיר שטרית: כל ההפחדות שמפחידים את הציבור אין להם ידיים ורגליים.

מאיר שטרית: הפחדות סרק.

מאיר שטרית: הדבר קיים בכל העולם.

מאיר שטרית: וגם כל השקרים שמפיצים שאין שום מדינה עם מאגר גם הם שקר מעוות.

מאיר שטרית: נכון שלמדינות אין תעודות זהות אבל ברוב המדינות שעשו דרכונים ביומטרים בכולם יש מאגר.

מאיר שטרית: צרפת, בריטניה, קנדה, ארצות הברית, ספרד, אוסטרליה ועוד.

מאיר שטרית: לכולם יש מאגרים בלי יוצא מן הכלל.

מאיר שטרית: שלא לדבר על כך שישראלים נמצאים במאגרים אחרים.

מאיר שטרית: כל מי שנכנס למדינה אחרת צריך לתת טביעת אצבעות.

מאיר שטרית: באמריקה לבד יש להם מאגר של מיליון ישראלים עם עשר טביעות אצבעות.

מאיר שטרית: שם באמריקה זה בסדר.

מאיר שטרית: ישראל לא.

מאיר שטרית: אז גם פה זה יהיה בסדר.

מאיר שטרית: אני מאמין.

מאיר שטרית: אם לממשלה הזאת אין רגליים חזקות לעמוד בשער אז היא לא תישאר פה לנצח ויבואו ויחליפו אותה.

מאיר שטרית: אני מודה לכל החברים.

מאיר שטרית: ונמשיך לעקוב אחרי הדברים האלה.

מאיר שטרית: אני מודה לכם על הדוח.

מאיר שטרית: אני איזום פה דיון על העניין של מאגרי מידע.

מאיר שטרית: תודה רבה.