ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 40, 2009-11-17 11:00

ליה שמטוב: בוקר טוב לכל המשתתפים.

ליה שמטוב: אני רוצה לברך את שרת הקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר, גם את חברי הכנסת וכל המשתתפים.

ליה שמטוב: היום הכנסת מציינת את יום העוני ואני - -

מרינה סולודקין: יום המאבק בעוני.

מרינה סולודקין: ..

ליה שמטוב: נכון.

ליה שמטוב: אני החלטתי להתמקד יותר בתעסוקת העולים פה, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: הנושא היום זה תת-תעסוקה בקרב העולים.

ליה שמטוב: רציתי לספר סיפור, לפני שנתחיל, על כך שביקרתי לא מזמן במפעל במגדל העמק, מפעל מזון.

ליה שמטוב: במפעל מועסקים 100 עובדים.

ליה שמטוב: כששאלתי על המפעל הזה, התברר שבעל המפעל הוא קיבוצניק לשעבר שפתח את המפעל לפני עשרות שנים והיום הוא גאה בזה שמי שעובד אצלו זה עולים חדשים שהגיעו בשנות ה-90, ומ-100 עובדים אפשר להגיד ש-70% עולים חדשים ו-30% ותיקים וצברים.

ליה שמטוב: כששאלתי במה מועסקים העובדים, התברר שמהנדס המזון הוא עולה חדש שהגיע בשנות ה-90 ועבד במקצוע הזה בברית המועצות לשעבר.

ליה שמטוב: מנהלת החשבונות היא עולה חדשה, שעשתה הכשרה והמזכירה, בחורה צעירה, שהגיעה לישראל בגיל צעיר וגם מנהלת משמרת, גם היא אישה שהגיעה כעולה חדשה לישראל.

ליה שמטוב: כל שאר העובדים הבכירים הם צברים, וגם עובדי הייצור הם עולים חדשים.

ליה שמטוב: למה אני מספרת לכם את הסיפור?

ליה שמטוב: כשקראתי את הדוח של עמותת שתי"ל וגם את הדוח של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ראיתי שהנתונים האלה היו במפעל הזה ולקחו את כל הסטטיסטיקה ממפעל המזון שנמצא במגדל העמק.

ליה שמטוב: מהמספרים הסטטיסטיים רואים שאחוז התעסוקה אצל עולים מברית המועצות הוא די גבוה או שווה למה שאצל כלל האוכלוסייה.

ליה שמטוב: כמו כן, האבטלה הנתון שווה כמו לכלל האוכלוסייה.

ליה שמטוב: אני לא יכולה להגיד את זה על העלייה מאתיופיה.

ליה שמטוב: הנתונים שם הפוכים לחלוטין.

ליה שמטוב: האבטלה היא באחוזים גבוהים וגם אחוז המועסקים נמוך במיוחד.

מרינה סולודקין: זה רק אומר שאנחנו לא משקיעים בהם.

ליה שמטוב: נכון.

ליה שמטוב: יחד עם זאת, אם אנחנו בודקים במה מועסקים העובדים ומסתכלים על העובדים במפעל הזה, מי עובד בייצור, רואים שעובדות חד-הוריות, שבגלל המצב שלהן לא יכלו ללמוד את השפה או ללמוד את המקצוע והיום הן עובדות בייצור.

ליה שמטוב: אנחנו גם רואים את האנשים שמעל גיל 45.

ליה שמטוב: הם הגיעו לארץ והיו מהנדסים ורופאים עם השכלה גבוהה אבל בגלל הגיל וגם בגלל השפה הם לא מצאו את העבודה במקצוע.

ליה שמטוב: יכול להיות שהמדינה, רואים שהיא לא עשתה מספיק, כדי לנצל לטובה את מאגר המוחות האדיר שקיים בישראל.

ליה שמטוב: יכול להיות שאין מספיק מקומות עבודה ואנחנו מאשימים ואומרים שבגלל המשבר הכלכלי הלאומי זה קורה.

ליה שמטוב: אבל אני יודעת טוב מאוד שנושא התעסוקה עומד בראש סדר העדיפויות של משרד הקליטה.

ליה שמטוב: יש פה מישהו מהאוצר?

דנה גורדון: הוא צריך להגיע בכל רגע.

ליה שמטוב: שרת הקליטה עושה את כל המאמצים ואנחנו, כחברי כנסת, עושים את כל המאמצים אבל לא תמיד אנחנו יכולים כי לא תמיד יש תקציבים, ורציתי לשאול את אנשי האוצר מה קורה עם התקציבים.

ליה שמטוב: בכל זאת, אני נותנת את זכות הדיבור לשרת הקליטה, לחברת הכנסת סופה לנדבר, ואחר כך נשאל את האוצר מה קורה עם התקציבים.

סופה לנדבר: גברתי היושבת ראש, ועדת העלייה והקליטה, חברתי ליה שמטוב, חברי הכנסת, אורחים, נציגי עמותות, הסוכנות, משרד הקליטה וכל האורחים של ועדת העלייה והקליטה, בוקר טוב.

סופה לנדבר: אנחנו החלטנו, במשרד לקליטת עלייה, להציג את הדברים שקורים במשרד הקליטה, את התמיכה המאסיבית שאנחנו נותנים לעולים בתחילת הדרך במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני חושבת שאתם תתרשמו מכך.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, החלטנו שגלעד אברהמי, שהוא מנהל האגף יציג את הדברים ואתם תתרשמו ממה שנעשה ומה עושים במשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, נעשה סקירה לגבי תעסוקה במשרד הקליטה לגבי הפרוייקטים שנתמכים על ידי המשרד לקליטת עלייה.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שאני רואה במשרד הזה משרד כלכלי מפני שמה שמשקיעים היום במשרד לקליטת עלייה ימצאו מחר באוצר, ככסף שנכנס דרך כל מיני דרכים, מסים והשקעות שעולים שמגיעים למדינת ישראל נותנים למדינת ישראל.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, אנחנו, במשרד הכלכלי הזה נותנים וואוצ'רים, מרכזי הכוון, פתיחת עסקים, תמיכה בפתיחת עסקים.

סופה לנדבר: עם הכנסה מזערית במשרד הקליטה של משרד האוצר, אנחנו, כמדינת ישראל מקבלים פי כמה מאשר נותנים בהתחלה.

סופה לנדבר: אני חושבת שכולנו יודעים שהגירה זו טראומה קשה ביותר.

סופה לנדבר: האחריות על האדם הקטן צריכה להיות של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: המדינה חייבת להשקיע בעולים מפני שאם היום לא משקיעים בעלייה ובעולים, מחר יכולים למצוא אותם כעניים של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני בטוחה בכך שההשקעה של היום לא נותנת אפשרות לאנשים האלה להידחף מהמרכז של החברה הישראלית לשוליים של החברה הישראלית.

סופה לנדבר: אני בטוחה בכך שהשקעה צריכה להיות בזה שאנחנו נותנים לעולה חכה כדי שידוג לבד.

סופה לנדבר: אתם תתרשמו עכשיו ממה שנעשה במשרד לקליטת עלייה וגם תדעו שאתמול נוצרה סיטואציה של משבר בקואליציה.

סופה לנדבר: אתמול ראש הממשלה הבטיח לשר החוץ, יו"ר הקבינת לקליטת עלייה, אביגדור ליברמן, יו"ר מפלגת ישראל ביתנו, לתמוך ולפתור את הבעיה.

סופה לנדבר: אני מאוד מקווה.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד ש-4500 איש ממתינים לוואוצ'רים.

סופה לנדבר: 4500 איש שמחר יכולים לצאת לעבודה אחרי לימודים ממתינים לוואוצ'רים.

סופה לנדבר: כשרה לקליטת עלייה זה מאוד מאוד מדאיג אותי.

סופה לנדבר: אנשים ממתינים לקורסים, אנשים ממתינים לפתיחה של עסקים ואנחנו צריכים לקחת בחשבון שכל עסק שנפתח במדינה על ידי עולים, הוא עסק שמעסיק את העולים החדשים.

סופה לנדבר: אני מסתובבת בארץ הרבה, אני רואה איך השתנתה מדינת ישראל אחרי 20 שנה של עלייה מאסיבית, אבל אני אומרת שבמרכז העניינים של משרד הקליטה עומד האדם הקטן ולא מאסה ולכן אני מודאגת.

סופה לנדבר: אני רוצה לקוות שתמשיכו לעזור לנו ואנחנו נמשיך לעזור לעולים כולנו יחד.

סופה לנדבר: גלעד, תציג את הדברים שאנחנו עושים.

סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו מנסים ומשתדלים לתת לכל העולים ולתושבים החוזרים את החכה, רק עכשיו, כשנציג משרד האוצר הגיע לכאן, צריכים לשאול אותו למה סדרי העדיפויות של האוצר הולכים לאיבוד?

סופה לנדבר: זה מה שרציתי להגיד בהתחלה ואנחנו נציג את הדברים על ידי מנהל האגף.

גלעד אברהמי: כבוד השרה סופה לנדבר, יושבת ראש הוועדה ליה שמטוב, חברי כנסת, אורחים נכבדים, ראשית, אפתח ואומר ואחזק את דברי השרה.

גלעד אברהמי: המשרד ממצב את עצמו כמשרד חברתי-כלכלי, ואנחנו רואים את זה לאורך כל הדרך בכך שכל משאב מתקציב המדינה שאנחנו משקיעים בעולה, מדובר על סכומים יחסית קטנים פר אדם, פר עולה.

גלעד אברהמי: אנחנו חוסכים באופן מיידי וישיר דמי אבטלה ואבטחת הכנסה שהם בשיעור של בין 25 ל-50 אלף שקלים, בהנחה שהוא מנצל את דמי האבטלה שלו כי הוא לא מקבל סיוע.

גלעד אברהמי: במידה והוא מקבל סיוע הוא חוסך את הכסף הזה, והוא נכנס לשוק העבודה בסיוע משרד הקליטה.

גלעד אברהמי: עוד מעט אפרט את הכלים שבאמצעותם, כלי הליבה, הכלים הישירים שבאים לסייע לו על מנת לזכות בתעסוקה במדינת ישראל כעולה חדש, וכולנו מבינים את הבעייתיות שקיימת ב"נט וורקינג" שלו, במציאת מקומות תעסוקה וכמובן, ברגע שהוא משתלב בשוק העבודה, הוא תורם לתוצר הלאומי ומפריש מסים.

גלעד אברהמי: המדינה נהנית ממנו פעמיים: פעם מזה שהוא לא נופל על כתפי הרווחה ופעם שניה, שהוא נכנס למעגל כוח העבודה ומשלם מסים ותורם לתוצר.

גלעד אברהמי: אם מסתכלים על הנתון הראשון, מספר העולים הזכאים במשרד הקליטה לקבל סיוע מהמשרד, הם עולים עד 10 שנים מיום העלייה, למעט אתיופים עד 15 שנים מיום העלייה.

גלעד אברהמי: מספר הזכאים לקבל סיוע תעסוקתי שהם בוגרים שיכולים לתרום לשוק העבודה מגיל 18 עד גיל 67, פוטנציאל העולים זה 264 אלף עולים, שהיום יכולים לדפוק על דלתות משרד הקליטה ולהגיד "מגיע לי, אני מבקש לקבל סיוע.

גלעד אברהמי: " אנחנו ציינו כאן 92 אלף עולים שהם אקדמאים מכיוון שהדוח של פורום תעסוקה שפנה אלינו וגם לוועדה, נתן קצת יותר דגש לגבי אקדמאים שהם אוכלוסייה שנפגעת מנושא תת-התעסוקה, ועוד מעט ניגע בהגדרה של מה היא תת-תעסוקה.

גלעד אברהמי: על פי נתוני הלמ"ס, 8% מובטלים בכלל אוכלוסיית ישראל, 7.4% מובטלים מקרב העולים, קצת יותר נמוך, וזה בזכות הסיוע של משרד הקליטה והמאמצים שהוא עושה לאורך כל השנים על מנת לעודד את האוכלוסייה הזאת להגיע לשוק העבודה באופן המיידי ביותר.

שלמה מולה: אתה יכול להגיד בסוף מה רמת ההשתכרות של ה-7.4%?

שלמה מולה: נגיד, רופא ש - -

קלאודיה כץ: 7.4 זה המובטלים.

שלמה מולה: אני מדבר על המשתכרים.

שלמה מולה: לא דיברת על המובטלים.

שלמה מולה: על המשתכרים אתה יכול להגיד שממוצע ההשתכרות של העולים ביחס לאוכלוסייה.

גלעד אברהמי: אגע בזה.

גלעד אברהמי: אם מסתכלים על המשפך, בחלק התחתון שלו אפשר לראות שב-2007,2008,2009, כשב-2009 אנחנו מדברים על תחזית, המשרד טיפל בתעסוקה ביזמות ומדע כמעט ב-92 אלף עולים, וזה מראה שיש דרישה של העולים לקבלת סיוע, ומדובר פה על כל סיוע שהוא, במסגרת הטיפול התעסוקתי.

גלעד אברהמי: אם דיברנו על תת-תעסוקה, אז מבחינת ההגדרה של תת-תעסוקה, שזה מצב שבו העולה מועסק בעבודה שאינה הולמת את השכלתו והכשרתו או ניסיונו.

גלעד אברהמי: כמו שאמרתי, זה בא הרבה יותר לידי ביטוי בשכבה של אוכלוסיית האקדמאים, למרות שאנחנו שיש מקצועות שהם לא אקדמאים ועדין מוצאים את עצמם כמו גרפיקאיות וכל מיני מקצועות אחרים, שהן עובדות בשופר-סל ולא מצליחות להגיע לתחום שהן למדו אותו.

גלעד אברהמי: אנחנו מטפלים בכלל האוכלוסייה ולאו דווקא באקדמאים.

גלעד אברהמי: אם נסקור את הכלים שהמשרד מעמיד לצורך העולים, אלה כלי הליבה.

גלעד אברהמי: יש עוד כלים שהם כלים משלימים ואנחנו לא מציגים אותם כאן, אבל אלה הכלים העיקריים שתורמים למזעור תת-התעסוקה או למזעור האבטלה.

גלעד אברהמי: אם נסקור בתחום התעסוקה – אגף התעסוקה, יש את מרכזי ההכוונה.

גלעד אברהמי: במרכזי ההכוונה העולה מקבל ייעוץ והכוונה.

גלעד אברהמי: הוא מקבל סדנאות לגישור פערים בין-תרבותיים, הוא מקבל סדנאות לכתיבת קורות חיים, הוא מקבל סדנאות לראיון עבודה, הוא מקבל השמה.

גלעד אברהמי: העולים רואים במרכזי ההכוונה בית כי לפעמים העולים מגיעים אליהם בכמה מחזורים.

גלעד אברהמי: לפעמים העולה מוצא את עצמו בשוק העבודה ולאחר כמה שנים הוא מפוטר, והוא עדין בתחום הזכאות שלו, הוא חוזר למרכז ההכוונה.

גלעד אברהמי: התנועה בשנה בתוך מרכז ההכוונה של עולים היא כ-4000 עולים בשנה.

גלעד אברהמי: זה המון.

גלעד אברהמי: אפשר יותר, אגב, אם היה תקציב אבל במשאבים שקיימים לנו היום, אנחנו מסוגלים לתת היום ל-4000 איש מענה.

גלעד אברהמי: מרכזי ההכוונה הם בפריסה ארצית, ויש 6 מרכזים בכל הארץ.

גלעד אברהמי: וואוצ'רים או שוברים – העולים מקבלים אפשרות לוואוצ'ר עד 10,000 שקלים על מנת לרכוש מקצוע שיקדם אותו בשוק העבודה לתעסוקה.

גלעד אברהמי: אנחנו יודעים שיש פה, בתחום הוואוצ'רים, מבחינת מי שמסיים את הקורסים של 77% הצלחה וזה מגובה במחקרים.

גלעד אברהמי: זה כלי יעיל ביותר.

גלעד אברהמי: יש כאן כמובן מכללות שמשתתפות בתוך ההכשרה, מכללות שהתמ"ת מאשר אותם ואנחנו מאשרים את הסילבוס, ועל סמך זה העולה מקבל את הסיוע.

גלעד אברהמי: יש כאן 20% השתתפות של העולה על מנת שיהיה רציני.

גלעד אברהמי: המדינה מאפשרת לו ללמוד את המקצוע שהוא בוחר בו על מנת שישתלב בשוק העבודה - -

הינדה קריקסונוב: אפשר לשאול שאלה לגבי ההצלחה?

הינדה קריקסונוב: ראשית, האם גם במרכזי ההכוונה יש הצלחה של שבעים ומשהו אחוז וכן, האם אתם עושים מעקב גם לאורך זמן?

הינדה קריקסונוב: אני יודעת שבהרבה מקרים הם שמים בעבודה ואחר כך הם נפלטים.

הינדה קריקסונוב: זאת אומרת, האם יש בדיקה גם אחרי שנה, שנתיים?

גלעד אברהמי: יש מעקב עד שנה, ואנחנו בודקים תלושי שכר.

גלעד אברהמי: יש לנו מגבלה עד כמה אפשר לבצע מעקב אחרי בן אדם, אנחנו גם צריכים לתת לו אפשרות להיות חופשי, אנחנו לא מדינה שאמורה לעשות עליו מעקבים כל חייו, אבל בהחלט עד שנה.

גלעד אברהמי: המעקבים שאנחנו מבצעים מעבר לשנה ומעבר לתלושי השכר הם מעקבים מחקריים.

גלעד אברהמי: במחקרים אנחנו רואים שיש השמה ארוכת טווח מוצלחת.

גלעד אברהמי: כלי נוסף הוא סיוע לקבלת רישיון עבודה במקצועות רישוי – כל מקצועות הרישוי שיש בישראל שהמדינה מחייבת לקבל רישיון על מנת לעסוק בו כמו רואה חשבון, עורכי דין, רופאים או כל מקצוע אחר שצריך לקבל רישוי.

גלעד אברהמי: המשרד מסייע לעולה אם זה למי שזקוק, ויש כאן כמובן דיפרנציאציה באגרות בחינה.

גלעד אברהמי: אנחנו מסייעים בקורסים והכנה לבחינות הרישוי, ואנחנו מנסים גם לקדם אותם מול המוסדות שמכשירים ומעבירים את מבחני הרישוי, עד כמה שניתן.

גלעד אברהמי: אנחנו ה,שופר" של העולים בכל נושא הרישוי.

גלעד אברהמי: אני יודע שיש בעיות בנושא הרישוי ואגע בהן במסגרת החסמים.

גלעד אברהמי: קידומי העסקה – אנחנו מאוד ממוקדים במענה בקידומי העסקה, במיוחד באותם מקצועות שזה משלים למקצועות הרישוי.

גלעד אברהמי: למשל, רואה חשבון או עורך דין או אותו מקצוע שצריך לעבוד סטאז'.

גלעד אברהמי: אם הוא לא יעשה סטאז' בישראל אותו עולה, הוא לא יקבל את הרישיון שלו בסוף, ולפעמים צריך סטאז' של חצי שנה עד שנה.

גלעד אברהמי: עולים לא מכירים מספיק את המשרדים שאמורים לקחת אותם לסטאז', ויש להם קושי.

גלעד אברהמי: דרך קידומי העסקה אנחנו מצליחים "להשחיל" אותם ולהעביר אותם את תקופת הסטאז', ושיהיה להם רישיון מקצועי ביד, שאתו הם יוכלו אחר כך לעסוק באופן עצמאי.

גלעד אברהמי: ביזמות עסקית - יש לנו את אוכלוסיית היזמים.

גלעד אברהמי: מול אוכלוסיית היזמים אנחנו מעניקים הלוואות עד 100 אלף שקלים לקידום היזמות בישראל.

גלעד אברהמי: אנחנו מסייעים בשנה ל-400 יזמים.

גלעד אברהמי: יש דרישה לעד 1000.

גלעד אברהמי: התקציב שלנו הוא אפילו לא ל-400, הוא תקציב מזערי ביותר.

גלעד אברהמי: עם תוספות תקציביות במהלך השנה אנחנו מצליחים איך שהוא לגרד, ולתת רק ל-400 יזמים סיוע בהלוואה.

גלעד אברהמי: צריך לומר בנושא ההלוואות שהדי-פולט שלנו על פי החשב הכללי הוא בסביבות אחוז אחד.

גלעד אברהמי: אם מסתכלים על הלוואות בהיקף של 20 מיליון שקל בשנה ל-400 יזמים עולים, אנחנו מדברים פה על 200 אלף שקל הפסד למדינה.

גלעד אברהמי: אם תחלקו 200 אלף שקל ל-400 איש שקיבלו הלוואות, אנחנו מדברים פה על סביבות 500 שקל השקעה בפתיחת עסק.

גלעד אברהמי: אני חושב שזה סכום אפסי לפתיחת עסקים בישראל, וככל שיהיה פה יותר תקציב, יפתחו פה יותר עולים עסקים ואני אומר שוב, רואים על פי החשב הכללי שהדי-פולט, אותם עולים שלא מחזירים את ההלוואות האלה, עומד על 200 אלף שקל בשנה מתוך 20 מיליון, שזה לא הרבה כסף בכלל.

גלעד אברהמי: זה סיכון שהמדינה יכולה לקחת.

גלעד אברהמי: יצירת מקומות תעסוקה באמצעות פתיחת אותם עסקים שדיברתי עליהם – אנחנו נותנים, אמנם, ייעוץ וליווי פרטני לאותם עולים שמקבלים הלוואות לאותם עסקים וסדנאות, אבל כל עסק כזה שנפתח בישראל, שעולה פותח אותו, אנחנו יודעים את זה בבירור, הוא פותח עוד 2.5 מקומות תעסוקה.

גלעד אברהמי: הוא מעסיק את אשתו, את הבת שלו, את השכן, וזה מנוף להגדלת התעסוקה של העולים.

קריאה: ב-90% זה עולים.

גלעד אברהמי: בוודאי, הוא מעסיק בדרך כלל עולים בעסק שלו, כעולה.

גלעד אברהמי: בדרך כלל, לא תמיד.

גלעד אברהמי: הכשרות מקצועיות בתחום היזמות לבעלי עסקים – אנחנו נותנים לבעלי עסקים כלים ניהוליים על מנת שיצליחו בעסקים שהם פותחים.

גלעד אברהמי: אנחנו מלווים אותם.

גלעד אברהמי: לשאלתך לגבי רכזי הכוונה, גם כאן יש ליווי דרך מרכזי הטיפוח והיזמות – מט"י, שנקראים: מעלו"ת – מרכז עסקי לעולים ותושבים חוזרים של משרד הקליטה.

גלעד אברהמי: יש ליווי עסקי, יש הדרכות וקורסים ויש הכשרות על מנת שיצליח בעסק שהוא פתח.

גלעד אברהמי: יש ליווי של יועץ עסקי.

גלעד אברהמי: במסגרת הקליטה במדע – העסקה ארוכת טווח במסגרת קמ"ע מבטיחה העסקה של מדענים חוקרים.

גלעד אברהמי: כמו שאתם יודעים, באוניברסיטאות ומכוני המחקר הממשלתיים אין תקנים לחוקרים, יש תקנים למרצים וחוקרים.

גלעד אברהמי: כאן מדובר במסלול אך ורק למחקר, כך שאותו חוקר שנכנס לאותו מסלול קמ"ע תורם למדינה במסגרת ההון האנושי שלו וגם במסגרת הידע שהוא צובר באותו תחום מחקר לאורך השנים.

גלעד אברהמי: צוותים ישראלים של מחקר מתחלפים, הוא נשאר, הידע נשמר אצלו והוא מעביר אותו הלאה, לחוקרים הבאים שנכנסים, ויש כאן שימור ידע שתורם בבירור למדינת ישראל.

גלעד אברהמי: אני רוצה לומר לכם שבמסגרת המשבר שיש כרגע בקמ"ע, משרד הקליטה מול משרד האוצר לתקצוב הפרוייקט, אנחנו כבר שומעים רחש מכיוון ברית המועצות, שקוראת לעולים האלה ומשדרת להם בשקט, תבואו אלינו - -

אלי זרחין: לא בשקט, הוא צורח...

שלמה מולה: מה גודל הקיצוץ?

גלעד אברהמי: יש חוסר תקצוב, חוסר השקעה.

שלמה מולה: למה?

שלמה מולה: ראיתי בתכנית הקיצוץ של שבוע שעבר בוועדת הכספים מיליון ו-700 אלף שקל קיצוץ, ואני יודע שעל זה הצבעתי נגד.

גלעד אברהמי: התכנית הזאת, שאושרה בשנת 1998 עומדת על 90 מיליון שקל ומתוקצבת בבסיס ל-2010 על 55 מיליון, ואת ההפרש אתה כבר מבין לבד.

גלעד אברהמי: זה אומר מבחינתנו פיטורים והפסד של ידע למדינת ישראל של קבוצה איכותית.

גלעד אברהמי: קידום העסקה במחקר ופיתוח – השמה של מדענים, שידועה בשם "תכנית שפירא", שמעניקה סיוע בתעסוקה ל-3 שנים, שלב אותם במוסדות מחקר באוניברסיטאות ובתעשייה.

גלעד אברהמי: לאחר 3 שנים, במסגרת אותם מעקבים, רובם נשארים במוסדות שאנחנו השמנו אותם.

גלעד אברהמי: יש תכנית למלגות לדוקטורנטים, זאת תכנית שמשלימה את הסיוע של המשרד במינהל הסטודנטים.

גלעד אברהמי: כאן אנחנו מעודדים מלגות לדוקטורנטים שיישארו בישראל וילמדו דוקטורט על מנת שההון הזה לא יברח למדינות אחרות, בהנחה שהם ימשיכו ויישארו כאן, בישראל.

קריאה: איך אפשר להיכנס לתכנית הזאת?

קריאה: איפה יש מידע על התכניות שלכם?

סופה לנדבר: במשרד הקליטה יש מידע על כל מה שקורה.

סופה לנדבר: אפשר להיכנס לאתר ולדעת הכל.

קריאה: אני מדבר על חינוך ועל תואר שלישי.

ליה שמטוב: כל השאלות אחר כך.

גלעד אברהמי: אז כמו שאמרו לך, באתר משרד הקליטה, ואני אתייחס לזה בהמשך.

גלעד אברהמי: אם אנחנו נתייחס לחסמים שקיימים היום למזעור תת-התעסוקה או למזעור האבטלה של העולים, אנחנו כבר בפתח שנה תקציבית חדשה, ולמרות שאנחנו מבינים שעבר פה תקציב דו-שנתי, אנחנו מבינים שאנחנו בפתחו של משבר מבחינת הסיוע התעסוקתי, והעולים כבר הרגישו את זה ב-2009 והם ירגישו את זה ביתר שאת, אם לא יהיה כאן איזה שהוא פתרון אמיתי מול משרד האוצר.

גלעד אברהמי: אני יודע שהשרה פועלת ללא לאות בנושא הזה מול האוצר ואני מקווה שיימצא פתרון.

גלעד אברהמי: יש פגיעה בכל התכניות שמניתי.

גלעד אברהמי: אנחנו מדברים על קיצוץ או פגיעה תקציבית לאורך 2007,2008 ו-2009 שהוא בהיקף של כ-130 מיליון שקל.

גלעד אברהמי: זה לא מעט כסף וזה הרבה כסף לכל עולה.

גלעד אברהמי: כל עולה מסתכל על עצמו, על משפחתו ועל היכולת שלו להישאר במדינת ישראל ותרום למדינת ישראל.

גלעד אברהמי: כמו שאתם יודעים, זה מאוד קשה לעשות עלייה, להחליף מקום מגורים, לשנות מיקום ולהתחיל חיים חדשים.

גלעד אברהמי: כל אחד צריך לזכור את זה, גם באגף התקציבים צריכים לזכור את זה.

גלעד אברהמי: בעיות נוספות, מעבר לתקציב, הן בעיות בירוקרטיות.

גלעד אברהמי: בעיה בירוקרטית שאנחנו מזהים אותה שהיא לאורך תקופה ארוכה היא בעיית רישוי.

גלעד אברהמי: במיוחד אנחנו רואים את הבעיה מול משרד הבריאות.

גלעד אברהמי: משרד הבריאות, מעבר לזה שהוא יודע לתת רישיון לרופאים לאותן קבוצות שמגיעות מצפון אמריקה במיוחד ועוד כמה כאלה שדומים מבחינת האוניברסיטאות שהם סיימו שמקובלות עליו, בעצם שאר העולים מדרום אמריקה, מדרום אפריקה ואפילו מאירופה, בעצם משרד הבריאות אומר: הם צריכים לעשות הכל מחדש ושיעשו רי-סטארט מבחינתו.

גלעד אברהמי: זה מקשה מאוד על העולים, והרבה עולים מוצאים את עצמם במסגרת תת-התעסוקה במקצוע שאינו הולם את המקצוע שלהם, וזה יכול להיות מנתח שעבד 20 שנה כרופא ובא לישראל ואומרים לו: לך תתחיל מחדש, תעבור את הרישיון ברפואה, את ההתמחות ובעצם ניסיון של שנים יורד לטמיון.

גלעד אברהמי: מכאן אנחנו קוראים, ואני יודע שהשרה מתכננת לשבת עם משרד הבריאות ולפתור את הבעיה, ולצמצם את הבעיה.

ליה שמטוב: גם אנחנו מתכננים לעשות ישיבה.

ליה שמטוב: יש עוד בעיה, כי עולה חדש שהוא רופא במקצוע, נותנים לו לבחור באיזו שפה לעשות את המבחן.

ליה שמטוב: הוא אומר: בעברית.

ליה שמטוב: בכל זאת, אני בארץ ישראל ואני רוצה לעשות אותו בעברית.

ליה שמטוב: הוא מנסה פעם אחת ושניה ושלישית ולא עובר, ואז הוא אומר: בסדר, אני רוצה לעשות את המבחן בשפת האם שלי.

ליה שמטוב: לא נותנים לו.

סופה לנדבר: אנחנו השגנו עכשיו, באחד הפרויקטים של "אסף הרופא", אישור לכך שאם מבחן ראשון לא עוברים בעברית, הם יכולים בפרויקט של עידוד עליה לעשות את המבחן השני בשפת האם שלהם.

שלמה מולה: למה אין בחירה מהתחלה?

אלי זרחין: יש בחירה מהתחלה, - -

סופה לנדבר: העולים רוצים להרגיש חלק מהמדינה.

סופה לנדבר: הם הגיעו למדינת ישראל, שהשפה שלנו היא העברית, ומעדיפים לעשות מבחן בשפה שהם יצטרכו לעבוד בה.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, נותנים להם אפשרות להיבחן בשפת האם.

קלאודיה כץ: אם יש 8 אנשים שנבחנים באותה שפה, על פי החוק במדינת ישראל אנחנו משלמים והקיצוץ 60% נחשב.

קלאודיה כץ: המבחן לרפואה, מזל שזה המקצוע האחרון שנשאר ויש שם הרבה קשיים אחרים, מתקיים בשפת אמם.

קלאודיה כץ: צריך להגיד שאנחנו, כניסוי, עושים קורס, וזה הקורס הראשון שהוא קורס הכנה בשפה הרוסית ב"אסף הרופא".

קלאודיה כץ: זה קורס הכנה למבחני רישוי לרופאים, ואם הוא יצליח, אנחנו נרחיב את זה גם לשפות נוספות.

קלאודיה כץ: בסך הכל, ההכנה היא של ידע, ואנשים נבחנים על ידע ולא על ידיעת העברית.

קלאודיה כץ: בעברית הם עוברים עוד קורסים אצלנו ועובדים בעברית.

גלעד אברהמי: אם התחלת כבר, תגידי את הבעיה השנייה של שקילת תארים והכרה בתארים, שהיא בעיה נוספת מבחינת החסמים.

קלאודיה כץ: אני אענה על אחיות בסוף.

קלאודיה כץ: לגבי החסמים ישנה בעיה נוספת – תהליך שקילת תארים.

קלאודיה כץ: ברוב המקצועות, תת-התעסוקה נוצרת כאשר אדם מועסק שלא במקצועו.

קלאודיה כץ: אבל כדי להיות מועסק במקצועך, ואתה הגעת עם מקצוע רישוי, כדי לעבוד על פי החוק אתה חייב לקבל רישיון עבודה במדינת ישראל.

קלאודיה כץ: מדובר על מהנדסים, מורים, אחיות, רוקחים, רופאים וטרינרים ורופאי שיניים, רשימה של 38 מקצועות, וכל פעם התנאים מוחמרים.

קלאודיה כץ: משרד החינוך במשך שנים כמעט ולא האריך תעודות.

קלאודיה כץ: הרבה מאוד תעודות שמגיעות מאוניברסיטאות שאינן מוכרות בישראל כביכול, לא נשקלות כראוי ואנשים עם תואר שני ושלישי מקבלים במקרה הטוב בקושי תואר ראשון.

קלאודיה כץ: לפעמים לפסיכולוגים מדרום אמריקה, זה שולל לעשות התמחות כי על פי החוק בארץ ישראל, הפסיכולוג חייב להיות בעל תואר שני ואז לעשות התמחות.

קלאודיה כץ: אם אנחנו מדברים על מהנדסים שעכשיו הכניסו להם את המבחנים, שלא היו וזאת גם הכנסת סכין בגב, הם חייבים לבוא ולהגיד שיש להם תואר שני, ועל פי זה הם יכולים להירשם בלשכת המהנדסים והאדריכלים ואם אין לו תואר שני, הוא לא יכול.

קלאודיה כץ: הדבר הזה הופרט כרגע, ועובד לאט אבל הבעיה העיקרית היא שלא מכירים בהרבה תארים של אוניברסיטאות כביכול לא מוכרות, וכאן זו הבעיה הגדולה ביותר.

גלעד אברהמי: תודה קלאודיה.

גלעד אברהמי: אני מסכם – כפי שציינתי, אנחנו כרגע ציינו את כלי הליבה.

גלעד אברהמי: אלה הכלים שהמשרד פיתח אותם לאורך השנים, כלים מצוינים, שאם יתנו לנו עוד משאבים נדע לטפל ביותר אוכלוסיות.

גלעד אברהמי: כמובן שלצד הפתרון והמענה לעולים, אנחנו גם פועלים ללא לאות לפתור את החסמים שקיימים.

גלעד אברהמי: קיימים עוד חסמים, כמובן, כרגע פירטנו את החסמים העיקריים שמכבידים על נושא התעסוקה והם האקוטיים ביותר.

גלעד אברהמי: כמובן שאם נפתור את הבעיה התקציבית נוכל להגדיל את המענה וזה ימזער את נושא האבטלה ותת-התעסוקה בקרב העולים.

גלעד אברהמי: עד כאן לגבי הסקירה שנתבקשנו לתת.

דובר: מדובר כאן על 130 מיליון ולא מדובר איך מפצלים - -

ליה שמטוב: רבותי, אתם בוועדה ולא בשוק, ולא קיבלתם רשות לדבר.

ליה שמטוב: נציג האוצר ברח שוב.

ליה שמטוב: .. נשמע את חברי כנסת ולאחר מכן, נשמע את השאלות שלכם.

ליה שמטוב: בבקשה, חברת הכנסת מרינה סולודקין.

מרינה סולודקין: אני רציתי לשמוע את חברי הטוב ממשרד האוצר.

ליה שמטוב: טוב, חבר הכנסת שלמה מולה שצריך לצאת, יש לו עוד ועדות.

שלמה מולה: תודה רבה.

שלמה מולה: אני רוצה לשבח אותך וגם את שרת הקליטה על עצם ההיענות לקיים את הדיון בנושא המאבק בעוני.

שלמה מולה: אני רוצה להגיד שאנחנו קיבלנו פניה, אני ודניאל בן סימון וזבולון אורלב לפני מספר חודשים באמצעות ארגונים חברתיים, שישראל היא אחת המדינות שחברה באו"ם, שלא מציינת את יום המלחמה בעוני.

אלי זרחין: יש פה כנס היום.

שלמה מולה: רק רגע.

שלמה מולה: באיחור של חודש כי זה בגלל בעיות טכניות.

שלמה מולה: פנינו ליו"ר הכנסת ובאמת במסגרת העלאת הנושא של המלחמה בעוני, גם הדיון הזה מתקיים.

שלמה מולה: אני יודע שהפניה הגיעה באיחור.

שלמה מולה: אני רוצה להודות ליושבת ראש הוועדה שמקיימת את הדיון.

שלמה מולה: האמת היא שכשמדובר בנושא של עולים, ואני רוצה להגיד לשרת הקליטה שהמאבק שלך בנושא התקציב הוא מאבק צודק ומאבק אמיתי.

שלמה מולה: אתם יודעים שכשאנחנו מנתחים את מעגל העוני, ואפילו בנתונים שהיו כאן, יכולנו לראות שהעולים לא מבקשים להמשיך להיות עניים לדורות.

שלמה מולה: כל מה שהם מבקשים זה לשפר את מצבם, לסייע להם ולצאת מהמצוקה ההתחלתית שבה הם נמצאים בכל מיני תכניות וכולי - -

סופה לנדבר: הם גם לא מגיעים למדינת ישראל כעניים.

סופה לנדבר: הם לא מגיעים כאוליגרכים אבל גם לא כעניים.

סופה לנדבר: כאשר הם משנים את הסטטוס כאן, זה גרוע ביותר.

שלמה מולה: נכון.

שלמה מולה: לכן, אני חושב שאם אפשר להשתמש במושגים פוליטיים, אני חושב שעשה נכון אתמול שר החוץ, אביגדור ליברמן, כשאמר מה שאמר בתקשורת.

שלמה מולה: אני זוכר לפני שבוע, כשקיצוצי התקציב באו ואני, באופן אישי, התמקדתי רק בקיצוצים של משרד הקליטה, יש לזה השפעה לאורך ולרוחב.

שלמה מולה: אני שמח שישראל ביתנו שמה את האולטימטום אתמול, כי בסופו של דבר זה משרת את האינטרס של העולים, וזה נכון שאין ברירה במקום שבו מפלגות מסוימות מצליחות "לכופף" את הממשלה ולקבל את מה שהם מקבלות.

שלמה מולה: גם אנחנו, כשליחי ציבור העולים, מותר לנו להשתמש בכוח הפוליטי שלנו כדי להגן על העוני.

שלמה מולה: זו לא בושה, אסור להיות נחמדים.

שלמה מולה: אני זוכר שלפני כחודש ויותר, כשהייתי במועצת אירופה יחד עם חברת הכנסת פאינה קירשנבוים, היא קיבלה את הטלפון על הקיצוץ ואמרתי לה: תדעי לך, בסופו של דבר יקצצו בתקציבי העולים והחרדים לא יפגעו.

שלמה מולה: היא אמרה לי: יכול להיות שאתה לא צודק.

שלמה מולה: מותר לי להגיד שצדקתי.

שלמה מולה: לעצם הדיון - אני חושב שלמדינת ישראל אין תכניות לטווח הארוך.

שלמה מולה: אין בה חשיבה מעמיקה של תכנון חברתי נכון, וסדר העדיפויות שלה אינו נכון.

שלמה מולה: בסופו של דבר, מי שנפגע דווקא הן האוכלוסיות היותר חלשות.

שלמה מולה: הנתונים מדברים בעד עצמם.

שלמה מולה: הפערים החברתיים בין העשירים והעניים הולך וגדל, וכשאנחנו מדברים על תכנית קמ"ע, לפגוע בתכנית כזאת, מבחינתי, זו האיוולת החברתית הכלכלית הכי גדולה שיכולה להיות.

שלמה מולה: אין מושג אחר.

שלמה מולה: אתה ממשיך להזרים תקציבים אדירים לאלה שהתרומה החברתית שלהם שואפת לאפס, ודווקא אלה שהולכים להיות מדענים ומפתחים של מחקר ופיתוח, בהם אתה פוגע.

שלמה מולה: אני מסתכל עליך, אדוני נציג האוצר, אני לא מבין אתכם.

שלמה מולה: אני לא יודע מה מסתתר מאחורי זה.

שלמה מולה: בכל זאת, בסופו של דבר, אני יודע שזה נמצא בדיוני התקציב שלכם.

שלמה מולה: הייתי רוצה לבקש משרת הקליטה לא להזניח את הנושא של תכנית חומש לקליטת עולי אתיופיה.

שלמה מולה: גם שם אמרו ותקעו בשופר ואמרו: יש תכנית ל-5 שנים, אמרו שיש תקציב ובסופו של דבר, אנחנו יודעים שאין תקציב.

אלי זרחין: לא, אמרו שיהיה תקציב.

שלמה מולה: רגע, אמרו.

שלמה מולה: התחילו קצת ובסוף גם לפני שבוע, הביאו קיצוצים בתקציב.

שלמה מולה: לכן, אני חושב שבנושא הזה, של הקליטה, אני אומר לכם שאנחנו לא הולכים לשחק את המשחק של קואליציה ואופוזיציה.

שלמה מולה: תודה רבה.

ליה שמטוב: הנושא התעסוקה במשרד הקליטה זה הדגל של משרד הקליטה.

ליה שמטוב: רצינו לשמוע מה יש לך להגיד.

ליה שמטוב: בבקשה.

יובל יעקב: האמת שההתייחסות שלי היא התייחסות כללית.

יובל יעקב: את מסגרת התקציב של משרד הקליטה הממשלה מחליטה בעת בניית התקציב.

יובל יעקב: משרד הקליטה ומשרד האוצר בערב של החלטה על תקציב המדינה החליטו על תוספת תקציב של 200 מיליון שקל בשנים 2009, 2010, מתוכו לא בבסיסי התקציב אלא יינתן בעל שינוייו.

יובל יעקב: במהלך 2009 כבר סיכמנו עם משרד הקליטה על תקצוב של 100 מיליון שקל מתוכו.

יובל יעקב: זה בנוסף לתקציבים שיש בבסיס לאגף שבאחריות גלעד, שהתעסק עם תעסוקה, יזמות ומדענים.

מרינה סולודקין: מה אתמול החזירו?

מרינה סולודקין: כמה?

יובל יעקב: אין לי את הסכום המדויק אבל הסיכום בין השרים היה אחרי פגישה בין שרת הקליטה לשר האוצר, ותוך כדי דיונים בינינו לבין מנכ"ל משרד האוצר על איזה שהם פתרונות תקציביים, שהתעסוקה שם היא במוקד הדיונים, אנחנו היינו באמצע, בהידברות טובה עם מנכ"ל ושרת הקליטה.

יובל יעקב: עכשיו אנחנו גם נפעל ליישם את מה שסוכם בין השרים.

שלמה מולה: אתה יכול להגיד לנו מה סוכם?

סופה לנדבר: חסרים לנו 20 מיליון לשנה הזאת, לאגף של גלעד אברהמי, כדי לתת את הוואוצ'רים לאנשים לממש את התכנית.

סופה לנדבר: חסרים לנו 180 מיליון לשנה הבאה כדי ליישם את הפרויקטים שעליהם דיברנו, ועליהם לא דיברנו כאן, בוועדה, אבל זה הפרויקטים של המשרד לקליטת עליה.

סופה לנדבר: זה מה שחסר לנו, ומשרד האוצר יודע שבפעם הראשונה בעשור האחרון יש גידול של עליה ותושבים חוזרים למדינת ישראל.

יובל יעקב: בעיקר בגלל התושבים החוזרים.

יובל יעקב: נכון, יש גידול במספר התושבים החוזרים.

סופה לנדבר: ועולים חדשים?

יובל יעקב: לא לפי המספרים שאני מכיר, אבל לא נתווכח עם שרת הקליטה.

יובל יעקב: אני לא חושב שיש גידול משמעותי.

יובל יעקב: אני מכיר מספרים אחרי לגבי עולים וזה לא משנה, משרד הקליטה נותן מענה גם לתושבים חוזרים.

יובל יעקב: בתושבים חוזרים בהחלט יש גידול, גם כתוצאה מתקצוב מתכנית משותפת של משרדי הקליטה והאוצר, שנתנה תוספת תקציב בעיקר בענין של שנת ה-60 למדינת ישראל, מבצע שהוארך, שהממשלה מממנת את תשלום ביטוח הבריאות לתושבים העולים, זה יחד עם כל התכניות של פטור ממסים לתושבים חוזרים.

יובל יעקב: בכל אופן, באמת יש התעוררות בענין הזה.

יובל יעקב: אנחנו מנסים.

יובל יעקב: כמו שאתם יודעים, המציאות התקציבית שלנו לא פשוטה.

יובל יעקב: אנחנו כבר בפריצה של מסגרות התקציב, אין הרבה תקציב אבל שר האוצר ושרת הקליטה ואחרי אתמול גם ראש הממשלה ושר החוץ סיכמו על תוספות תקציב.

יובל יעקב: אנחנו יושבים עם משרד הקליטה, אנחנו נראה איך אנחנו צולחים על 2009 ו-2010, אולי לא לתת את כל המענים אבל לפחות לדברים המרכזיים, בין השאר לפרויקט הוואוצ'רים ולנושאי תעסוקה אחרים, אנחנו בהחלט דנים ונראה איך אנחנו פותרים את זה.

ליה שמטוב: למה תושבים חוזרים התחילו עכשיו, בשנה האחרונה ובשנתיים האחרונות, התחילו להגיע לישראל?

ליה שמטוב: לא רק בגלל המשבר הכלכלי אלא גם מדינת ישראל החליטה להשקיע בזה.

ליה שמטוב: אם היינו משקיעים יותר בעולים חדשים, גם היתה עליה.

ליה שמטוב: אני לא אומרת כמו בשנות ה-90 אבל בכל זאת, היו מספרים יותר גדולים.

מרינה סולודקין: אבל במשרד האוצר לא חושבים על העולים, הם חושבים על אריתמטיקה.

יובל יעקב: בהקשר הזה אזכיר תכנית שיש לנו לעידוד העלייה מחבר מדינות העמים.

יובל יעקב: זאת תכנית שכבר תוקצבה - -

מרינה סולודקין: אחרי שנים רבות של מאבק.

יובל יעקב: - - בשיתוף הסוכנות, שהמטרה שלה זה באמת לנצל את המשבר הכלכלי במדינות חבר העמים לשעבר, ולנסות להגדיל את העלייה משם.

שלמה מולה: אתה יכול להגיד משפט אחד על תכנית החומש?

שלמה מולה: אני יודע שאתה מעורב בזה.

יובל יעקב: גם פה אני מפנה להחלטת הממשלה מ-12 במאי, שהחליטה שממשיכים עם תכנית החומש אבל בתקציב קצת יותר נמוך.

שלמה מולה: בקיצור, החליטה הממשלה להמשיך אבל אין תקציב.

שלמה מולה: אני אומר לך שאם מישהו מבין מה שאתה אומר, אני מוכן לחזור בי.

שלמה מולה: המשמעות של החלטת הממשלה הזאת אומרת שתעשו סידור עבודה אצלכם בבית.

שלמה מולה: זה לא היה החזון של התכנית.

שלמה מולה: החזון היה שאתם מעבירים תוספת תקציב, מעבירים את התקציב למשרד הקליטה, משרד הקליטה עושה סדר עבודה, הוא שולט בתכנים.

שלמה מולה: אז מה כל המשחקים האלה?

מרינה סולודקין: תראה, הם מוסיפים כסף אבל לא לקמע.

שלמה מולה: זה אותו תרגיל ידוע.

שלמה מולה: סליחה, אנחנו לא מתנפלים עליך, יש לך שר שגם לו אנחנו אומרים, אבל זה מרגיז.

מרינה סולודקין: אנחנו עוקבים אחרי המשחקים עם הכסף.

יובל יעקב: בענין תכנית החומש אני מבין את הטענות.

יובל יעקב: אני רק רוצה - -

שלמה מולה: אמרנו לכם שהתכנית צריכה להיות לא בבסיס התקציב הקיים של המשרדים.

שלמה מולה: אמרנו לכם: תנו "אקסטרה" כסף, אמרנו לכם: תנו למשרד הקליטה לשלוט בתקציב.

שלמה מולה: את היודע שאני רוצה לראות עכשיו את משרד העבודה והרווחה, את משרד החינוך.

שלמה מולה: שמשרד החינוך יקצץ מתקציבי החרדים וייתן לאתיופים.

מרינה סולודקין: זה חלום.

יובל יעקב: יש פה גם חצי כוס מלאה, יש דברים שקורים בגלל תכנית החומש.

רוברט טיבייב: איזה?

ליה שמטוב: רגע, הנושא חשוב אבל נדבר על זה ב-7 בדצמבר.

רוברט טיבייב: אז אנחנו לא מקבלים תשובות ממשרד האוצר.

ליה שמטוב: תאמינו לי שב-7 לדצמבר הם יבואו עם הארנק.

קריאה: אם בכלל הם יבואו.

קריאה: ..

ליה שמטוב: איך אני יכולה לא לתת את זכות הדיבור לידידי הוותיק, מנכ"ל משרד התעסוקה יוסי פרחי, בבקשה.

יוסי פרחי: גברתי השרה, הייתי מבקש לפתוח באמירה, שלא צריך להתבייש בזה שמדינת ישראל, בשנים האחרונות, קלטה טוב במיוחד את העולים מחבר העמים ויש תוצאות טובות.

יוסי פרחי: כשאתה משווה את הקליטה של העולים מחבר העמים ואת שיעור התעסוקה שלהם, ואת החדירה שלהם כמעט לכל מוסד אקדמי במדינת ישראל, מותר להגיד לעצמנו מילה טובה, ואני חושב שמשרד הקליטה עושה עבודה מצוינת בענין הזה.

יוסי פרחי: יש שיתוף פעולה יוצא מן הכלל עם האגף של גלעד.

יוסי פרחי: קלאודיה, שיאריכו ימיה ושנותיה, שעושה עבודה מדהימה.

יוסי פרחי: אני כל פעם חושב שהיא הסגן שלי...

יוסי פרחי: האגף הזה עושה עבודה טובה מאוד בנושא העולים.

יוסי פרחי: אני מבקש לכוון לנקודה אחת: ראשית, שיעור התעסוקה בקרב העולים או במרביתם, ואם אני מבודד גילאים בעייתיים בנושא העלייה, עדין המרכז הוא בסדר.

יוסי פרחי: אנחנו כן מאתרים בעיה, חבר הכנסת מולה, דווקא אצל האתיופים.

יוסי פרחי: אם הוצג קודם ששיעור האבטלה הוא 7.4 בממוצע אצל כלל העולים, אני חושב שהשיעור אצל האתיופים הרבה יותר גבוה.

יוסי פרחי: נכון להיום, אני לא יכול לומר את הנתון אבל אני הצעתי לאגף המחקר שלנו לנסות לבודד מתוך הסטטיסטיקות שלנו את נושא האתיופים, ונפרסם את הנתון בנפרד.

יוסי פרחי: אינטואיטיבית, אני חושב ששם זה הרבה יותר גבוה - -

שלמה מולה: יש לי חדשות בשבילך, זה יותר רע.

שלמה מולה: אם חשבת שהאקדמאים יוצאי אתיופיה משתלבים בשירות התעסוקה, אתה טועה.

שלמה מולה: גם הם לא מתקבלים למקומות העבודה.

שלמה מולה: יש לנו בעיה חברתית קשה לא רק בגלל העולים האתיופים.

יוסי פרחי: זה בדיוק מה שאני אומר.

יוסי פרחי: ההשתלבות של האתיופים לא מקבילה להשתלבות של העולים מחבר העמים, ושם צריך להיות ממוקד במאמץ לאומי גדול מאוד, גם שלנו, כשירות תעסוקה, גם של משרד הקליטה.

יוסי פרחי: אני חושב שככל שנקדים לטפל בענין הזה, ולתפוס את האנשים האלה בסמוך להגעה שלהם, יהיה טוב.

יוסי פרחי: אני מכוון גם לנושא שלא שייך אלי, לשירות התעסוקה.

יוסי פרחי: אנחנו מאתרים אצל הצעירים האתיופים בעייתיות קשה מאוד.

יוסי פרחי: אנחנו יודעים זאת דרך חיילים משוחררים שמגיעים אלינו או דרך כאלה שלא מתגייסים ומגיעים אלינו.

יוסי פרחי: גברתי, שרת הקליטה, אני חושב ששם צריך לעשות "פוקוס לאומי" חזק מאוד בנושא האתיופים, כי זה מחיר שנשלם אותו בעתיד.

יוסי פרחי: דבר נוסף, ואני אומר את זה גם ליובל: כל סוגיית הוואוצ'רים, גם מההיבט של משרד הקליטה וקם מההיבט של שירות התעסוקה, זה כלי מצוין, זה כלי שהוכיח את עצמו.

יוסי פרחי: יש אותם שיעורי השמה גם דרך משרד הקליטה וגם דרכנו.

יוסי פרחי: זה מעל 75% אצלנו בשיעורי ההשמה.

יוסי פרחי: זה כלי מצוין שהוכיח את עצמו.

יוסי פרחי: אני חושב שכל שקל שמושקע בוואוצ'רים זה נכון, זה ממוקד וזה תורם הרבה מאוד להשמה.

יוסי פרחי: אנחנו, כשירות תעסוקה, נמשיך לשתף פעולה עם המשרד וההיפך.

יוסי פרחי: אני חושב שהמשרד ואנחנו זה אותו כלי עבודה.

יוסי פרחי: אנחנו נהיה מוכנים לתת כתף לכל פרויקט חדש שתובילו בנושא האתיופים.

יוסי פרחי: אני חושב שזה נכון, זה נושא חשוב מאוד ואנחנו עומדים לרשותכם.

מרינה סולודקין: יוסי, יש לי שאלה: חדשות מוויסקונסין.

מרינה סולודקין: אתה יודע למה אני שואלת.

יוסי פרחי: לא פה.

ז'נט ויינברג: יש לי שאלה: המהנדסים היו צריכים קודם לקבל רישום בפנקס מהנדסים והאדריכלים, ואחר כך הם יכולים להגיש מסמכים לקבלת רישיון.

ז'נט ויינברג: מה שהוצאתי עכשיו מהאינטרנט זה שיש צורך ל-3 שנים הסמכה, ניסיון בעבודה במקצוע, לא כמשרטט בתחום הבנין, שמתוכם יש 19 מקצועות.

ז'נט ויינברג: למרות שלמהנדס יש ניסיון רב מארץ המוצא, הוא צריך לעבור את ה-3 שנים כמהנדס עם ניסיון ועכשיו, אחרי ספטמבר, הוא צריך לעבור את הבחינות.

ז'נט ויינברג: אנחנו רואים שלמהנדסים זה כמו תקרת זכוכית, קשה מאוד להגיע עם 3 שנים ניסיון במקצוע וגם לעבור את הבחינות בכל הנושאים שמופיעים.

קריאה: זאת החמרה מאוד רצינית.

מרינה סולודקין: ממתי זה?

ז'נט ויינברג: מספטמבר.

מרינה סולודקין: של מי ההחלטה האומללה הזאת?

אלי זרחין: התמ"ת.

אלי זרחין: זה לא היה קודם.

ז'נט ויינברג: למהנדסים לא נותנים לעבוד, מורידים אותם לתת-תעסוקה בכוונה.

רוברט טיבייב: יש בעיה נוספת דווקא עם החשמלאים, ואני מכיר את הנושא טוב.

ז'נט ויינברג: לחשמלאים זה מזמן.

ז'נט ויינברג: הם נותנים את ההכרה כמהנדס והוא צריך להיות חשמלאי מוסמך.

קריאה: אני מצטער, אבל אני מהנדס חשמל ויש לי אישור לעבוד כחשמלאי.

יוסי פרחי: מאחר ושהשאלה הופנתה אלי אני רוצה לומר שהסוגיה נכונה אבל היא לא בתחום טיפולי.

מרינה סולודקין: ראשית, אני מברכת את יושבת ראש הוועדה ושרת הקליטה וחברנו יוסי פרחי, חברי למאבק בוויסקונסין מזה כמה שנים.

מרינה סולודקין: ביום של המאבק נגד העוני, אנחנו מתעסקים בתעסוקה.

מרינה סולודקין: זה מאוד נכון לעבוד, ולעבוד במקצוע כדי למנוע עוני.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שאני מאוד שמחה לראות את בכירי משרד הקליטה, שאחראים על המסלולים של התעסוקה המקצועית וגם על היזמות העסקית.

מרינה סולודקין: אני חושבת שמה שעושה משרד הקליטה במשך שנים, החל מהשר יאיר צבן ועד השרה הנוכחית, זה רק דברים לשבח.

מרינה סולודקין: דבר שני, זה היחסים בין הממשלה, משרד האוצר ומשרד הקליטה - כאן זה לא בסדר בגלל שמשרד האוצר רואה במשרד הקליטה טרף קל איפה שאפשר לקצץ.

מרינה סולודקין: שמחתי אתמול, שבאיחור של חצי שנה, שר החוץ עשה משבר קואליציוני כי ככה זה לא יכול להמשיך.

מרינה סולודקין: אם עליה זה עדיפות לאומית, אי אפשר לקצץ בכל מה שזז.

מרינה סולודקין: מה שאנחנו גילינו היום בנושא של תעסוקת המהנדסים, חבר'ה, זה עוד מאבק, ואני מכריזה על מלחמה כוללת.

מרינה סולודקין: אנחנו נעשה גיוס כי זה אומר ששוב רוצים לסגור את הדלתות של המקצוע.

מרינה סולודקין: רצו לעשות את זה למדע, ולא נתנו.

מרינה סולודקין: תכנית קמ"ע ותכנית גלעד עם כל הקשיים, זו תכנית שמביאה כבוד רב למדינת ישראל.

מרינה סולודקין: רק היום ב"ג'רוזלם פוסט" ראיתי שמדינת ישראל היא הרביעית בעולם במדעי האדם לפי הפרסומים.

מרינה סולודקין: אתם יודעים אנשים הגיעו והצטרפו למדעי האדם דרך תכנית קמ"ע ודרך תכניות אחרות.

מרינה סולודקין: לגבי המהנדסים, אני מבקשת מיושבת ראש הוועדה, זה ענייננו נטו לעשות את ישיבת החירום.

מרינה סולודקין: להזמין את כל המומחים ולדעת גם את השמות שעומדים מאחורי ההחלטה האומללה הזאת, לסגור את הדלתות לאנשים לעבוד כמהנדסים.

מרינה סולודקין: אני לא ידעתי, אני אומרת לכם שבמדינה, אחרי שהדור שלנו ילך לפנסיה, לא יהיו עובדים בתעשייה.

מרינה סולודקין: יש משבר אחר לגמרי.

מרינה סולודקין: אין עובדים בתעשייה, אין מהנדסים.

מרינה סולודקין: עכשיו משרד הקליטה עשה יחד עם משרד התמ"ת תכנית מאוד חשובה, שיש הישגים בשטח.

מרינה סולודקין: לימדו את האתיופים להיות עובדי תעשיה.

מרינה סולודקין: עכשיו, באשקלון, עובדת קבוצה כל כך איכותית, כל כך טובה.

מרינה סולודקין: ילידי הארץ לא רוצים ללכת לתעשייה, לא כעובדים ולא כמהנדסים.

מרינה סולודקין: בגלל זה, הצעד הזה של משרד התמ"ת, אני חושבת שזאת עוינות שלא יודעת גבולות, ואנחנו חייבים להילחם.

מרינה סולודקין: אני אכתוב מכתב ואבקש לקיים את הישיבה בנושא של המהנדסים.

מרינה סולודקין: דבר שני, יש עוד כמה עניינים.

סופה לנדבר: מרינה, את נגעת בענין מאוד חשוב בגלל שדווקא בגל האחרון של 20 השנים האחרונות הגיעו יותר מ-100 אלף מהנדסים למדינת ישראל.

סופה לנדבר: זאת אומרת, לסגור את הדלת מול המהנדסים זה פשוט - -

מרינה סולודקין: מה שאני אומרת זה לא חכם, זה טיפשי ואידיוטי וזה ראוי למשבר הבא, הקואליציוני ולא קואליציוני.

מרינה סולודקין: דבר שני, מאוד מפריע לשטח שכולנו מייצגים, חבריי חברי הכנסת, זה מיומנויות בשפה, אולפני המשך.

מרינה סולודקין: כאן אני שלחתי שאילתה לשר החינוך גדעון סער, בגלל שהדור של המורים באולפן יצא לפנסיה ועכשיו כמעט אין מקומות.

סופה לנדבר: מרינה, אנחנו מכינים רפורמה, נכנס מדען ראשי למשרד הקליטה והעלייה ונתתי לו הוראה לחקור ולהכין את הדברים שקשורים ללימוד שפה.

מרינה סולודקין: אבל לא ניתן גם לשר החינוך לישון בשקט אם אין אולפני המשך.

מרינה סולודקין: תודה רבה.

רוברט טיבייב: אני רוצה להצטרף לבקשה של מרינה לגבי המהנדסים, כי הנושא קצת קרוב אלי.

רוברט טיבייב: יש לי תואר שני בהנדסת חשמל ואני חוויתי את כל הבעיות של המהנדסים בארץ.

רוברט טיבייב: בזמנו, צדקת שאמרת שבמקרה של מהנדסי חשמל הם מקבלים במקרה הטוב רישיון מוסמך, וכדי להמשיך עם זה, זה ממש סיפור אהבה.

ז'נט ויינברג: כל אחד יכול לעבור קורס.

רוברט טיבייב: לעשות קורס מתח גבוה ועוד קורס ומבחנים, זה ממש סיפור אהבה.

רוברט טיבייב: לגבי מהנדסים אני יודע שיש בעיה.

רוברט טיבייב: אני רוצה להעלות את הנושא, זה מאוד חשוב.

רוברט טיבייב: אני מוכן גם לרכז את הנושא באופן אישי מול כל הגורמים.

רוברט טיבייב: תודה ליושבת הראש ולשרת הקליטה על הנושא.

ניקול מור: אני נציגה של האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת.

ניקול מור: אנחנו מפעילים ומקדמים פרוייקטים שונים ומגוונים, המיועדים לאוכלוסיית העולים.

ניקול מור: עולי חבר העמים, עולי אתיופיה, בני מנשה, כל אוכלוסיית העולים יכולה למצוא - -

יהודה דוידוב: תדברו קצת גם על עולי קווקז.

יהודה דוידוב: אף אחד לא מדבר עליהם כי יש אחוז מובטלים מאוד גבוה.

קריאה: יש גם עולים מדרום אמריקה - -

ליה שמטוב: אנחנו מדברים על עולים ללא אבחנה.

ניקול מור: הם יכולים למצוא פתרון אצלנו, במסגרת הקורסים להכשרה מקצועית.

ניקול מור: אני רוצה לציין שהקורסים שלנו מתייחסים לרמה השכלתית, שהיא מהנמוכה עד הגבוהה.

ניקול מור: הזכרנו פעילות שנעשית במרכז להכשרה ממשלתית של אשקלון.

ניקול מור: לאחרונה נכנסה קבוצה של כ-60 עולי אתיופיה, צעירים אחרי אולפן, שהוכשרו במכינות בשפה העברית, בחשבון, והשתלבו בקורסים בתחום המתכת, שהיא עבודה נדרשת, בתחום השרברבות, בתחום מכונאות הרכב.

ניקול מור: אנחנו גם מפעילים קורסים ברמות השכלתיות גבוהות יותר, ואני רוצה להזכיר בהזדמנות זאת את הפרויקט של קיבוץ נחשון עבור הצעירים עולי אתיופיה, בתחום המחשוב ותכנות מחשבים, דוט נט, עם הצלחה גבוהה למדי.

ניקול מור: מעבר לפעילויות היזומות שמיועדות לקבוצות עולים, אנחנו גם רואים על פי הנתונים שלנו, שהעולים משתלבים כבודדים בכל התחומים והמקצועות שהאגף להכשרה מפעיל.

רוברט טיבייב: בגלל זה עשיתם תקופת צינון להיכנס להירשם לפנקס מהנדסים, נכון?

ניקול מור: זה נושא אחר.

ניקול מור: לא באתי לכאן לדבר על הנושא הזה.

ליה שמטוב: את לא מתמצאת בזה?

ניקול מור: לא מספיק כדי לענות על השאלה שלך אבל - -

ליה שמטוב: אז אנחנו נעשה דיון מיוחד לגבי הנושא הזה.

ניקול מור: בכל מקרה, אני רוצה לסיים ולומר שבכל בקשה שתידרש להכשרה מקצועית, והזכרתם את נושא הוואוצ'רים, אני רוצה לומר שמעבר לוואוצ'רים אפשר למצוא פתרון במסגרת הפעילות השוטפת שהאגף מפעיל.

ניקול מור: זה יכול לחסוך דווקא חלוקת וואוצ'רים, ולמצוא פתרונות במסגרת הפעילות השוטפת.

ניקול מור: כל מה שיידרש, האגף רואה בזה עדיפות ראשונה, ומחובתנו לתת פתרונות במסגרת ההכשרה לאוכלוסיות העולים.

ליה שמטוב: תודה.

מיכאל מסינגר: אני מייצג פורום שקם לפני כמה חודשים, שהוא למזעור תת-תעסוקה, הוא מכיל כמה וכמה ארגונים.

מיכאל מסינגר: רק להציג את הפורום: "אלטרנטיבה לעולה", "מועצת ארגוני עולים לישראל", "מרכז למהנדסים עולים בשרון", "מומחים מתחת לקו העוני", "נשות ישראל", "צנטוריון", מכון "שיפור", "מרכז לפיתוח קריירה" ו"שתי"ל" בשלב זה.

מיכאל מסינגר: ואני, ספציפית, בא מ"אלטרנטיבה לעולה", שהוא ארגון שקם לפני 7 שנים כדי לעזור לעולים חדשים, בעיקר מאמריקה הלטינית, כי יש גם עליה מאמריקה הלטינית.

מיכאל מסינגר: מדברים על אתיופים או על חבר העמים אבל יש באמצע עוד כמה קבוצות שעולות לאורך כל השנים - -

סופה לנדבר: המשרד לקליטת עלייה מטפל בכל עולה שמגיע למדינת ישראל.

מיכאל מסינגר: זה שמקבלים זה נכון, יש אחר כך בעיה של חוסר איזון אבל זה לא הנושא.

מיכאל מסינגר: ראשית, להודות לך על קיום הדיון בנושא תת-תעסוקה.

מיכאל מסינגר: לא בטוח שאנחנו באמת מקיימים דיון על תת-תעסוקה.

מיכאל מסינגר: כל הסקירה שהיתה פה דיברה על אבטלה, על כן עובדים או לא עובדים.

מיכאל מסינגר: אני מבקש להחזיר את הנושא לתת-תעסוקה ולהתחבר לסיפור של הביקור שלך במגדל העמק, כי לדעתי היה חסר בסיפור הזה הסוף.

מיכאל מסינגר: את דיברת על 4 אנשים במשרות בכירות שהם עולים, כל יתר הבכירים הם ילידי הארץ או ותיקים.

מיכאל מסינגר: עובדי הייצור עולים חדשים.

מיכאל מסינגר: מה שלא סיפרו לך או לא בדקת כי אף אחד לא מתעניין בנושא, זה כמה מבין עובדי הייצור הם אקדמאים שעובדים בתת-תעסוקה, כי זה הנושא.

ליה שמטוב: נכון, אבל התייחסתי לזה.

ליה שמטוב: אמרתי מה הסיבות שהם עובדים בייצור.

מיכאל מסינגר: אז מה שקורה היום בארץ, וזה נכון ל-20 השנים האחרונות, אם מדברים על העלייה הגדולה, כל השנים האלה יש בארץ סדר גודל של בין 30% ל-40% מהאקדמאים שמועסקים במקצועם או בתחומים קרובים למקצועם, כי מה לעשות, יש מקצועות של קיימים ולא נחוצים בארץ אבל אפשר לעשות הסבות ולהתקבל לתעסוקות דומות או כאלה שמנצלות את הכישורים האלה.

מיכאל מסינגר: באחד המחקרים של מכון "ברוקדייל" נמצא שבין הקבוצות, אם משווים יוצאי אירופה, ארה"ב, חבר העמים ואמריקה הלטינית, שתי הקבוצות האחרונות הן הכי פגועות מבחינת תת-תעסוקה.

מיכאל מסינגר: הם משתלבים פחות בעבודה המקצועית, במקצוע שלהם בשוק העבודה.

מיכאל מסינגר: המשמעות של זה, אגב, זה לא רק השפעה על מה שקורה בארץ לאותם העולים אלא זה גם מקרין על האפשרות להביא עולים מאותן מדינות כי אם רופא או מהנדס כותב לחבר שלו על כל הצרות שלו ועל זה שהוא עובד במפעל, החבר שלו, מהנדס, רופא, עורך דין וכן הלאה, יחשוב 3 פעמים אם לעלות לארץ או לא, כי אנחנו מגבירים את החסמים, וסיפור המהנדסים היא אחת הדוגמאות.

מיכאל מסינגר: לתת לכם דוגמה מהארגון שלנו: יש לנו מקרב 4400 עולים רשומים, למעלה מ-1000 אקדמאים.

מיכאל מסינגר: פחות מ-30% מהם עובדים ומועסקים במקצוע שלהם.

ליה שמטוב: סליחה, שרת הקליטה צריכה לעזוב.

מיכאל מסינגר: ברשותכם, מילה אחת לשרת הקליטה: מעבר לנושאים תקציביים, אנחנו רואים את משרד הקליטה כמייצג את העולים.

מיכאל מסינגר: יש מעט מאוד העסקה של עולים במשרדי ממשלה, חוץ וממשרד הקליטה והבריאות, ואני חושב שזה מאבק שמשרד הקליטה יכול וחייב להוביל.

מיכאל מסינגר: יש בירוקרטיה אדירה, ודיברתם על רישוי וכן הלאה.

מיכאל מסינגר: הדבר האחרון זה הנושא של 10 השנים המפורסמות.

מיכאל מסינגר: לגבי אקדמאים, הזמן שבו אקדמאי יוכל לנצל את הזכאות שלו לקורסים, עברית ורישוי, זה לא בשנים הראשונות.

מיכאל מסינגר: שם הוא נאלץ להתקיים, וצריך לחשוב על הארכה לפחות לגבי כמה תחומים של תקופת הזכאות, כי בזמן שהוא כבר לא זכאי, זה המקום שבו הוא יתחיל אולי לנצל את האפשרויות האלה, ואין לו איך.

ליה שמטוב: תודה לשרת הקליטה.

קלאודיה כץ: אני רוצה להתייחס לגבי הסקירה של השרה ותת-התעסוקה.

קלאודיה כץ: אם אפשר להחזיר את השקף הראשון.

קלאודיה כץ: כן מדובר בתת-תעסוקה.

קלאודיה כץ: כאשר אנחנו מדברים על תת תעסוקה וכל הכלים שהובאו כאן ,לדיון, אלה כלים שלוחמים בתת-תעסוקה.

קלאודיה כץ: אנחנו מדברים על מרכז הכוונה, שזה כלי שמאפשר לעולה לעבוד בהעסקה הולמת.

קלאודיה כץ: אנחנו מגדירים ש"העסקה הולמת" היא זו שמתאימה לניסיונו, השכלתו והכשרתו בארץ המוצא, ואנחנו עוקבים אחרי השמה במהלך שנה.

קלאודיה כץ: אנחנו משלמים למפעיל רק אחרי שהאדם עבד בשכר שהוא מעל שכר מינימום, שמתאים לשכר באותו תחום שהאדם נמצא בו לפחות 12 חודשים כנגד תלושי המשכורת, שהיא ההוכחה הכי ברורה.

קלאודיה כץ: אחרי זה, יש לנו מחקר מעקב שמדבר על 70% הצלחה.

קלאודיה כץ: הכלי השני הוא הוואוצ'רים, שזה כלי שנבנה.

קלאודיה כץ: דרך אגב, מכון ברוקדייל היה מוזמן על ידי משרד הקליטה על מנת לראות מה אנחנו יכולים לשפר ומהן ההתנהגויות של קבוצות ארצות מוצא, האם יש משהו משותף בהתנהגויות תעשייתיות.

קלאודיה כץ: ביקשנו לקבל אבחנות ואם שמת לב, יש שם אבחנה בין דוברי אנגלית שנמצאים במדינות מיבשת אמריקה לבין דוברי אנגלית מאירופה.

קלאודיה כץ: הוואוצ'רים נבנו ככלי.

קלאודיה כץ: אין מה לעשות, אנחנו נמצאים במדינה שהתעשייה שלנו, בזכות משרד התמ"ת, תהיה יותר קטנה אבל היא לא קולטת 100 או 50 אנשים באותו מקצוע.

קלאודיה כץ: אנחנו חייבים לאפשר לאנשים שיש להם רקע אקדמאי, יש להם יכולות לקבל עטיפה שתהיה סקסית לשוק העבודה בארץ.

קלאודיה כץ: אין אפשרות להגיד את זה אחרת.

קלאודיה כץ: לכן, הוואוצ'רים נועדו לכך, כדי לתת לכל אחד הכשרה ספציפית למה שהוא חייב וצריך.

קלאודיה כץ: ההכשרה הזאת ניתנת לאנשים בעלי מקצועות לשיפור מצבם התעסוקתי.

קלאודיה כץ: אותו דבר לקידום העסקה.

קלאודיה כץ: מדובר על כניסה של אנשים אקדמאים בלבד למקצועות רוויים במשק.

קלאודיה כץ: אין שום דרך אחרת, לרבות משרדי ממשלה.

קלאודיה כץ: כאשר אנחנו מדברים על רישוי, החסמים שם איומים.

קלאודיה כץ: אני מוקירה ומכירה את הפעילות של "אלטרנטיבה" לארוך שנים ושיתוף הפעולה שלנו.

קלאודיה כץ: אנחנו כולנו נמצאים במצב שכשאתה מדבר על 10 שנים, זה תקציב.

קלאודיה כץ: כל פעם שאנחנו אומרים לא 10, 15 אומרים לנו: מעולה, אתם תיקחו את זה על עצמכם וזה לא ריאלי.

קלאודיה כץ: צריך לקרוא לילד בשמו, מדובר בתקציב.

קלאודיה כץ: אם יהיה תקציב והכלים האלה יורחבו והמכתב שקיבלת מאותה סיבה יתבטל, וכן יהיו פעילויות בכל התחומים ובכל הכלים, המצב יהיה אחר לחלוטין.

ז'נט ויינברג: קלאודיה, לגבי מרכז ההכוונה, העולים טוענים שאחרי מרכז ההכוונה הם לא יכולים לקבל וואוצ'רים.

ז'נט ויינברג: זה נכון או לא?

קלאודיה כץ: יש כלים מאוד ברורים במשרד הקליטה, והם לא בלי סוף.

קלאודיה כץ: אנחנו יכולים לתת לכל עולה משהו שיקדם אותו לתעסוקה, ואם עולה ספציפית צריך את כל ההשקעה ועולה אחר צריך חצי מההשקעה, אנחנו משתדלים לעשות את זה.

קלאודיה כץ: אבל בעת מצוקה, שהמצב התקציבי נמצא במצב נורא וש-4.5 אלף עולים מחכים לוואוצ'רים מה-5 בדצמבר 2008 וכל עולה קיבל מכתב חתום על ידי קלאודיה כץ שאוטוטו מגיע התקציב ואתה תהיה עשיר ושמח, אז כמובן שיש או זה או זה כרגע.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: אנחנו מסיימים עוד 5 דקות.

ליה שמטוב: אלי זרחין, בבקשה.

אלי זרחין: תודה כבוד יושבת הראש.

אלי זרחין: חבר הכנסת רוברט טיבייב, אתמול בחדר זה הוצג מחקר שעשוי לפי פרויקט "סיפורי לילה", שלפי השאלונים שנערים עשו, 89% של ההורים של אותם נערים עובדים.

אלי זרחין: אני חושב שזה נתון טוב.

אלי זרחין: אבל 74% מההורים עובדים לא במקצוע.

אלי זרחין: אני מצטרף לדבר הזה.

אלי זרחין: אני חושב שמגיע כאן להגיד תודה למשרד הקליטה.

אלי זרחין: שוב, אותו מחקר שהוצג כאן אתמול.

אלי זרחין: עמרי וגלעד מימנו את רוב השכר של המדעניות.

אלי זרחין: פרוייקטים שעשו לאותם ילדים, קלאודיה וגלעד, מדינת ישראל מימנו לאומנים עולים דרך ועדת הארבעה.

אלי זרחין: נשאלת השאלה למה אי אפשר לעשות שינויים בתקציב ולמממן לפחות בשנה הראשונה והשנייה בתעסוקה משרות לא רק של אומנים ולא רק של מדענים.

אלי זרחין: דוגמה, עשינו את קורס ההכשרה של יועצים חינוכיים בבר-אילן.

אלי זרחין: מדינת ישראל שילמה כסף עבור הקורס, חצי אתיופים חצי רוסים, הם סיימו ומשרד החינוך שילם שנתיים לבית ספר עבור חצי שכר של האנשים.

אלי זרחין: אנשים עבדו טוב, 100% נשארו בעבודה ואין את זה היום.

אלי זרחין: משרד החינוך לא משלם שקל.

אלי זרחין: כשאנחנו מדברים על תת-תעסוקה אנחנו אולי מדברים על כסף קטן יחסית.

אלי זרחין: 20% של המשרה.

אלי זרחין: תבואו לבתי הספר - -

קלאודיה כץ: שיהיה חצי.

אלי זרחין: בסדר, שיהיה חצי.

אלי זרחין: אם ניתן למעסיק, לבית ספר, ללשכה לעובדים סוציאליים, למפעל, שכר של העובד בשנה הראשונה והוא יהיה טוב שם, המפעל יכיר אותו וישאיר אותו אצלו.

אלי זרחין: שוב, הבקשה שלנו היא לבדוק לא רק לגבי אומנים ומדענים.

אלי זרחין: זה דבר מצוין וצריך להשאיר את זה, אבל שעוד אנשים יוכלו לקבל סיוע.

אלי זרחין: תודה.

סופיה גריגוריאן: הרבה אנשים שבאו לארץ עם השכלה גבוהה אבל לא נדרשת בשוק העבודה שלנו, הם צריכים לקבל קורסים.

סופיה גריגוריאן: אף אחד מהם לא יודע איזה קורס יתאים לו, איזה קורס נדרש בשוק והם צריכים לקבל בזה עזרה.

סופיה גריגוריאן: אנחנו בנינו פרויקט שדרוש הרבה פחות כסף בהשכלה מקצועית, שאפשר ללמד בן אדם בשלבים ושהוא יהיה צריך לשלם לכל שלב בנפרד.

סופיה גריגוריאן: זאת אומרת שאם נדבר על וואוצ'רים, גם הוואוצ'ר בעצמו יהיה הרבה יותר קטן ואנחנו יכולים סדר להרבה אנשים את העתיד שלהם בהרבה פחות כסף.

יוסי פרחי: חברים, הפתרון שנעשה כבר בעבר, בשנות ה-90 למקרים מהסוג הזה זה הסבת אקדמאים.

יוסי פרחי: צריך פרוייקט משותף של גלעד ושל התמ"ת, שירות התעסוקה ומשרד האוצר.

יוסי פרחי: אני מעריך שהכסף ישנו.

יוסי פרחי: צריך פרויקט הסבת אקדמאים מסודר, ועם זה לצאת לדרך.

יוסי פרחי: אני מזכיר לכל הצעירים שבחבורה, בשנות ה-90 עשינו פרויקט גדול מאוד להסבת אקדמאים, לקחנו כמעט 60 אלף עולים ומתוכם 23.5 אלף לפרויקט "מחשבה" שהשתלבו בתעשיית ההי-טק, וזה אחד היסודות לתעשיית ההי-טק.

קלאודיה כץ: היום תהיה לנו בעיה כי אתה לא נותן להם רישיון של מהנדס.

יוסי פרחי: אז במסגרת הפרויקט הזה צריך לטפל גם בדבר הזה.

ליה שמטוב: אני ממש מצטערת, אני צריכה לסיים.

ליה שמטוב: בנימין חזן, בבקשה.

דובר: יש עוד מיליון בעיות שלא הכנסתם ויש בעיות הפוכות.

דובר: אני הגעתי לארץ וקיבלתי 10 קורסים, בשביל מה?

דובר: אני ידעתי את המקצוע הרבה יותר טוב מהמורה, אז בשביל מה אני צריך את הקורס?

דובר: היא דוקטור במכשירים, מישהו יכול לקבל אותה לעבודה?

דובר: מישהו יכול לתת לה תעסוקה?

דובר: בן אדם שיש לו נכות, בן אדם שקיבל פה הגבלה סוציאלית או פיסית יכול לעבוד בכלל?

דובר: סוגרים אותו.

דובר: המדינה בנויה בצורה כזאת בשביל לשבור את האדם.

דובר: אנחנו רוצים לחיות במדינה שגרים בה אנשים שבורים?

דובר: אני מצטער...

ליה שמטוב: תודה.

בנימין חזן: אני מנהל את מת"י חולון, ואני מייצג רשת של 25 מת"י ברחבי הארץ, מאילת ועד קרית-שמונה.

בנימין חזן: אנחנו, תפקידנו ליישם מול עולים ותושבים חוזרים את המדיניות של משרד הקליטה במסגרת מותג "מעלות".

בנימין חזן: עמרי דיבר על הנושא הזה, שיש בערך 400 עסקים שמקבלים הלוואות, והם מעסיקים כל אחד מהם 2.5 עולים בממוצע במסגרת העבודה עצמה.

בנימין חזן: אנחנו מדברים על כאלה שפותחים עסקים, אם זה קוסמטיקאית ואם זה עורך דין ואם זה הרבה מאוד חד-הוריות, אבל לא רק, שנותנים תעסוקה לעצמם וגם לעולים אחרים.

בנימין חזן: נדהמנו לשמוע, ולצערי לא נמצא כאן נציג האוצר, שב-2010 הקרן להלוואות של משרד הקליטה לעולים, שנותנת הלוואות עד 100 אלף שקל, הגיעה בסך הכל ל-1.8 מיליון שקלים, שזה אומר 18 עולים בשנת 2010 יוכלו להקים עסק עצמאי.

בנימין חזן: רבותי, ההלוואות האלה זה כלי מצוין שהמדינה נותנת - -

אלי זרחין: תגיד שזה הלוואה, שהם מחזירים את זה עם ריבית והצמדה.

אלי זרחין: זה לא מתנה.

בנימין חזן: האוצר מקבל את זה חזרה, זה לא משרד הקליטה מקבל.

בנימין חזן: עם ריבית והצמדה.

בנימין חזן: זה כסף שהמדינה נותנת לעולה כדי שיוכל להתבסס ולהקים, זה מעט מאוד לכל עולה שמקבל.

בנימין חזן: רבותי, 1.8 מיליון שקלים זה ביזיון למדינת ישראל.

בנימין חזן: זה הלוואה שכמעט ואין לה די-פולטים.

בנימין חזן: רוב העובדים עומדים בזה והתושבים החוזרים.

בנימין חזן: הם מחזירים את הכסף והוא חוזר לאוצר.

בנימין חזן: אני לא מבין למה אי אפשר לעמוד כמו בשנים הקודמות, 20,30 מיליון שקל הלוואות.

בנימין חזן: אם משרד התמ"ת מסוגל לתת הלוואות מהקרן בערבות המדינה בסכומים הרבה יותר גדולים, ואנחנו מדברים על בין 500 ל-750 אלף שקל הלוואה שמשרד התמ"ת מגייס - -

אלי זרחין: עד 4 מיליון.

בנימין חזן: נכון, וכאן אנחנו מדברים בסך הכל על עד 100 אלף שקל לעולה.

בנימין חזן: יש לי עולה שפותחת עסק עם 30 אלף שקל, והיא תעסיק גם את עצמה ובהמשך עוד אדם נוסף.

בנימין חזן: רבותי, פתרון תעסוקתי בלתי רגיל, וכאן אנחנו מחזקים את ידו של משרד הקליטה ופונים לאוצר: סדרי עדיפויות.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: אנחנו מסיימים.

ליה שמטוב: החלטות הוועדה: 1.

ליה שמטוב: הוועדה מברכת את שרת הקליטה על מאבק שניהלה יחד עם שר החוץ להגדלת התקציבים לעולים ומאמינה שכעת יזכו עולים רבים לטיפול טוב יותר.

ליה שמטוב: 2.

ליה שמטוב: מה ששמענו פה, בוועדה: הוועדה קוראת ליישם את הפתרון המקצועי לבעיית תת-התעסוקה בפרויקט הסבת אקדמאים משותף לתמ"ת, שירות התעסוקה ומשרד הקליטה.

ליה שמטוב: 3.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד האוצר להמשיך לתמוך בתכנית הוואוצ'רים.

ליה שמטוב: לדעת כל הגורמים היא הוכיחה את יעילותה בשילוב עולים בתעסוקה.

ליה שמטוב: 4.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד לקליטת העלייה ולמשרד הבריאות לבדוק מחדש את התבחינים למבחני הרישוי לרופאים עולים מארצות שאינן דוברות אנגלית בכדי לייצר מנגנון חלופי שיקל על תהליך הרישוי ויבטל את האפליה הקיימת בין הרופאים העולים ממדינות שונות.

ליה שמטוב: 5.

ליה שמטוב: הוועדה רואה בדאגה את נושא רישוי והסמכת המהנדסים העולים, ולשם כך תקדיש דיון מיוחד.

ליה שמטוב: אני מודה לכולם.

ליה שמטוב: הישיבה נעולה.