ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 100, 2009-11-16 09:00

דוד רותם: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

דוד רותם: גברתי, היועצת המשפטית, איפה אנחנו?

סיגל קוגוט: יש בפניכם נוסח שתיקן את כל ההערות של הוועדה מהישיבה הקודמת.

סיגל קוגוט: נותרו שתי שאלות מהישיבה הקודמת ועוד שתי תקנות שלא דנו בהן.

סיגל קוגוט: סוגייה אחת מהישיבה הקודמת קשורה לעיכוב תיק בעת שמוגשת התנגדות, והתיק מועבר להוצאה לפועל.

סיגל קוגוט: אמרת שנשקול את הדבר הזה מן הטעם שיש פה שני סעיפים.

סיגל קוגוט: סעיף אחד שקובע את השמונה חודשים, סעיף אחר, הסעיף שמדבר בהתנגדות או לביצוע שטר או להליך מקוצר שקובע במפורש שהוגשה התנגדות ללא כל שיקול דעת.

דוד רותם: אתם תבואו לבקש שאני אשנה את ההחלטה, אבל מכיוון שזה עיכוב ויש לי סעיף שקובע שזה יעוכב, אז זה יעוכב.

דוד רותם: התקופה הזאת של ההתנגדות לא תיכנס בשמונה חודשים.

דוד רותם: אבל אני מזהיר אתכם, וזה נרשם בפרוטוקול, ואני אנפנף לכם - אתם תבואו לבקש לשנות את זה.

דנילו דרמן: אנחנו מתנגדים כמובן.

דנילו דרמן: אנחנו רוצים שהתקופה הזאת כן תילקח בחשבון, מכיוון שהחוק קובע שמונה חודשים.

דוד רותם: כשיש סעיף שאומר, שהגשת התנגדות תתעכב, מה שבעצם אתה אומר, זה דבר נורא פשוט.

דוד רותם: אנחנו נהרוס את המסלול המהיר על ידי כך שבכל תיק נגיש התנגדות, זה יימשך יותר משמונה חודשים ונהרוס אותו בעצמנו.

דוד רותם: עזוב, הם יעשו אותו לבד.

דנילו דרמן: אני לא בא מהצד הזה, אדוני.

דנילו דרמן: הטענה שלי אומרת כך.

דנילו דרמן: בהגיון, בשטח, בפועל, כאשר מוגשת התנגדות, זוכה הולך לקחת עורך דין, זה מה שהיה קורה.

דנילו דרמן: בהתנגדות לא מופיעים לבד.

דנילו דרמן: הוגשה התנגדות, מתנהל דיון בבית המשפט, מגישים תצהירי - - -

דוד רותם: החייב לוקח עורך דין.

דנילו דרמן: החייב וגם הזוכה, שניהם צריכים להיות מיוצגים.

דנילו דרמן: מתנהל דיון שהוא בעצם מעין דיון הוכחות.

דנילו דרמן: יש תצהירים, יש חקירות, מה הטעם - - -

דוד רותם: ואז על ההליך הזה מקבלים הוצאות ושכר טרחה.

דנילו דרמן: הרי מה שיקרה בפועל, שעורך דין שמטפל בתהליך ההתנגדות ירצה להמשיך לטפל, וגם לזוכה יש עניין שימשיך לטפל בגבייה.

דנילו דרמן: הוא ייאלץ להחתים את הלקוח על טופס שאומר, אדוני, הכל טוב ויפה.

דנילו דרמן: אבל אני ארצה להמשיך לייצג אותך בהוצאה לפועל, אז נא תחתום לי עכשיו על טופס הודעה שאתה לא רוצה לחזור למסלול המקוצר.

דנילו דרמן: המסלול המקוצר נועד, כפי שאדוני אמר לא פעם, לטייס אוטומטי.

דוד רותם: מה שאמרת עד הרגע, נמחק מהפרוטוקול, כי הרי לא יעלה על הדעת שעורך דין שמכיר את החוק יחתים לקוח על משהו שהוא מנוגד לחוק.

דוד רותם: זה בטוח שלא יקרה.

דנילו דרמן: לא, הוא לא מנוגד לחוק.

דוד רותם: אבל יש פה טענה.

ענת ליברמן: אבל המסלול המקוצר הוא מסלול אופציונלי.

ענת ליברמן: היה ובמהלך ההתנגדות אותו חייב או אותו זוכה לטענת עורך דין דנילו, כבר לקח עו"ד, הוא יכול לבקש להעביר את זה למסלול הרגיל.

דנילו דרמן: זה מה שיקרה, לזה התכוונתי.

ענת ליברמן: אז זה לא פוגע בכלל שמשך ההתנגדות לא נספר במניין שמונת החודשים, אם הזוכה בוחר אז הוא יכול להביע את רצונו, ויעבור למסלול הרגיל.

דוד רותם: דנילו, מה שיקרה זה דבר מאוד פשוט, ולכן אמרתי הם יבואו לבקש לשנות את זה.

דוד רותם: ברגע שתוגש התנגדות, יבוא העו"ד של הזוכה ויגיד אני מבקש להעביר את זה למסלול המהיר, ובזה נגמר הסיפור.

דנילו דרמן: זה כנראה מה שיקרה.

דנילו דרמן: הערה קצרה, אני מנסה להזכיר לעצמנו, כמה חודשים נעדרתי מהדיונים, ובעצם אני הקפאתי איזשהו מצב לפני חצי שנה והגעתי היום.

דנילו דרמן: בעצם, אני מזכיר לעצמי כל הזמן את סיפור הטייס האוטומטי.

דנילו דרמן: המסלול המקוצר, הכוונה המקורית שלו, ואני זוכר אותה כי אני פטור מכל מה שהיה בינתיים.

דנילו דרמן: הכוונה היתה שזה הליך שמתנהל עם כמה שפחות נגיעות מהצדדים, זה המזל"ט - הוא טס.

דנילו דרמן: ומשתמש בכל האמצעים שקיימים ממילא במערכת על מנת לגבות את החוב בצורה יעילה ומהירה.

דוד רותם: בתקופה שאתה היית, לא היית כאן, אנחנו הצמדנו למזל"ט כמה טייסים.

דני ואקס: אנחנו עוסקים בתקנה 101(ה).

דני ואקס: אם אפשר למחוק את ה"ה" במסלול מקוצר במקום המקוצר, כי לאורך כל הדרך ההגדרה זה מסלול מקוצר זו רק הערה טכנית.

דני ואקס: מסלול מקוצר – האות ה' מיותרת.

דני ואקס: השאלה שלי לגבי הסייפא, הודעה על הגשת התנגדות תישלח לזוכה.

דני ואקס: ומה הלאה?

דני ואקס: הרי לא נאמר מאומה - - -

דוד רותם: מה שקורה זה כך - ברגע שהוגשה התנגדות, שולחים לו את הודעת ההתנגדות, זה עובר לבית משפט, יקבעו דיון בהתנגדות.

דני ואקס: הרעיון הוא שלא פקיד ההוצאה לפועל יטפל בהתנגדות, אבל זה לא נאמר.

דוד רותם: בחוק יש.

ענת ליברמן: אתה מפנה לסעיפים הרלבנטיים לגבי שטרות ולגבי תביעה על סכום קצוב.

ענת ליברמן: ברגע שהוגשה ההתנגדות, הזוכה יודע, אנחנו מייד קופצים לסעיפים הרלבנטיים שקבועים כבר בחוק בקשר להתנגדות.

דני ואקס: הוא מועבר לבית משפט.

דוד רותם: בוא נאמר כך, תשים לב, לא כתוב שההתנגדות תישלח.

דוד רותם: במסלול המהיר תצא הודעה, זה לא הדיון שהתנהל לפי החוק.

דוד רותם: פה זה לא הדיון שהתנהל לפי החוק.

דוד רותם: פה זה רק הודעה כדי שהוא יוכל ללכת לדנילו, ודנילו יגיש בקשה, רבותיי הוגשה התנגדות תעבירו לי את זה למסלול הרגיל, זו הודעה, זה לא ההתנגדות.

ענת ליברמן: אנחנו לא רצינו ליצור איזושהי כפילות, היות והעניין הזה של ההתנגדות גם בשטרות וגם בתביעת סכום קצוב כבר מוסדר בתקנות ובסעיפים אחרים.

ענת ליברמן: אין שום מקום לקבוע הסדר מקביל, כי ברגע שמוגשת התנגדות, בעצם חלים כל הכללים הרגילים שכבר קבועים ממילא, אין מקום להעתיק אותם פעם נוספת לתוך המסלול המקוצר.

ענת ליברמן: הפרקים האלה חלים, קבענו תחולה של הפרקים ושל התקנות הרלבנטיים.

ענת ליברמן: ברגע שמוגשת התנגדות, אנחנו מייד קופצים לסעיפים.

דוד רותם: יש סעיף מפורש בחוק.

דוד רותם: סעיף 181א1(ד)(2).

דוד רותם: הוגשה התנגדות, יעכב רשם ההוצאה לפועל את ביצוע הבקשה ויעביר את התביעה וההתנגדות לבית המשפט, לעניין הדיון בבית המשפט יראו את ההתנגדות כבקשת רשות להתגונן בסדר דין מקוצר לפי תקנות סדר הדין.

דוד רותם: פה אנחנו באים ואומרים דבר אחד.

דוד רותם: ההוצאה לפועל תודיע לך שהוגשה התנגדות, אחר כך מעבירים את התיק לבית משפט, וברגע זה השמונה חודשים נעצרים.

דני ואקס: לעניות דעתי, הזוכה יחשוב שזה טייס אוטומטי, ומישהו אחר יעשה את העבודה בשבילו, ויטפל גם בהתנגדות.

ענת הר אבן: תקנות 106 ו-109 אכן חלות.

ענת ליברמן: אפשר לקבוע שבהודעה - - -

דוד רותם: צריך להוסיף ההודעה על הגשת ההתנגדות.

דני ואקס: על הזוכה להגיב להתנגדות.

דוד רותם: צריך לכתוב שההודעה על הגשת ההתנגדות תסב את תשומת ליבו של הזוכה.

דנילו דרמן: שהתיק עובר למסלול רגיל.

דנילו דרמן: בזה הסתיים המסלול המקוצר.

ענת ליברמן: אני חושבת שזה לא כל כך נחוץ, כי ברגע שמוגשת התנגדות וזה עובר לבית המשפט, ברור שאנחנו כבר לא נמצאים במסגרת של המסלול המקוצר.

דוד רותם: את חושבת בראש של עו"ד, ואני את יודעת, יש לי בקשה במסלול האוטומטי, וחשבתי שזה מזל"ט, ונתברר לי שיש כמה משקולות.

ענת ליברמן: נוסיף להודעה.

יחזקאל סיבק: אני לוקח טיפה רברס, 101(א) התקנה, שהיא דיקלום של 20(ב) בשינוי, הוראת חוק והוראת תקנה שהן כמעט זהות, זה מתכון לדברים לא טובים אחר כך.

סיגל קוגוט: היה כאן איזשהו שינוי שמדבר על מה זה החוב הפסוק ליום הגשת הבקשה, זה התוספת.

יחזקאל סיבק: אז למה נדקלם חזרה את הוראת - - -

סיגל קוגוט: בסדר, אנחנו גם הערנו על זה, מאחר שחשבנו שעדיף שיכללו את הדלתא, ולא את הסעיף לרבות הדלתא.

סיגל קוגוט: מאחר שכל התקנות של חוק ההוצאה כבר כך נכתבו, אז אין טעם סעיף אחד רק לשנות.

יחזקאל סיבק: רק אעיר לעניין הזה.

יחזקאל סיבק: לא כל התקנות נכתבו כך.

יחזקאל סיבק: זה אולי מתקופת תיקון 24.

יחזקאל סיבק: למשל סעיף 81א רבתי, של ביצוע שטרות לא נכתב בצורה הזאת.

יחזקאל סיבק: יש סעיף אחד קצר, והתקנות מפרטות את ההוראות.

יחזקאל סיבק: זה לא אותה טכניקה, זה טכניקה שונה לגמרי.

דוד רותם: פה רציתי שהסכום של 10 אלפים שקל יהיה ביום הגשת הבקשה, ואת זה רציתי להדגיש.

יחזקאל סיבק: השאלה אם צריך בשביל זה לחזור על סעיף שלם.

ענת ליברמן: אין לנו התנגדות לשנות כאן את הנוסח למשהו כמו, ניתן להגיש בקשת ביצוע במסלול המקוצר עם החוב הפסוק ביום הגשת הבקשה - - -

סיגל קוגוט: זה הולך לכל אורך התקנות, רק להוסיף את הדלתה.

סיגל קוגוט: להגיד, לעניין סעיף זה וזה, הכוונה היא החוב הפסוק ביום הגשת הבקשה.

סיגל קוגוט: לעניין זה כך, ואז התקנות היו מתקצרות בתשעים אחוז.

ענת ליברמן: זה עניין של ניסוח, אני חושבת שגם ברגע שאנחנו מדברים על זה וכל הדברים האלה נרשמים לפרוטוקול, אז ברור שהתקנה הזאת לא מעלה ולא מורידה אלא לעניין הפרשנות מהו אותו חוב שניתן להגיש בהוצאה לפועל, והכוונה היא לחוב הפסוק, היינו הקרן הפרשי הצמדה וריבית עד לאותו יום.

יחזקאל סיבק: זה בדיוק הבסיס לויכוחים אחר כך והחלטות רשמים.

יחזקאל סיבק: זה מצטט את הדיון בוועדה בתאריך הזה, וזה מצטט בתאריך הזה.

ענת ליברמן: ומה שאמרנו בשבוע שעבר וגם לפני שבועיים.

יחזקאל סיבק: החוק צריך להיות ברור.

יחזקאל סיבק: לגבי 101(ה) לגבי הגשת התנגדות ותובענה לביצוע תביעה של 81א1(ד)(1), לי לא ברור מהקריאה הזאת, לאור ההוראות של 101ג, האם ההגשה של ההתנגדות היא ללשכת הגשה כמו שקובע תיקון 24 או שהוא ללשכת האם?

שלמה כהן: אין פה הבדל, אין פה שום שינוי.

דוד רותם: מה פירוש ללשכת האם?

יחזקאל סיבק: תיקון 24 תביעה בהוצל"פ יש לנתבע שתי אפשרויות הגשה.

יחזקאל סיבק: אחת, ללשכת הגשה, שיכולה להיות לא קשורה לחלוטין, ללשכת האם.

יחזקאל סיבק: השנייה ללשכת האם עצמה.

דנילו דרמן: - - -בעלת הסמכות המקומית.

דוד רותם: סליחה, הוא יגיש את ההתנגדות לאחת הלשכות האלה, ואז זו הבעיה שלהם לטפל בזה.

ענת ליברמן: אותו הדבר, אין שינוי בעניין הזה.

ענת ליברמן: אתה אומר הוגשה התנגדות כקבוע בסעיפים, ואז אתה בעצם מופנה לסעיפים האלה.

יחזקאל סיבק: אבל 81א(ד)(1) מתייחס לרכיב אחד בתוך התהליך, אין פה סעיף שאומר יחולו כל התקנות האלה.

ענת ליברמן: אנחנו החלנו את כל התקנות האלה במסגרת סעיף 101ג.

ענת ליברמן: אמרנו שכל התקנות, וגם כל הפרקים, זה קבוע עוד בחוק הרלבנטיים חלים, לכן ממילא כל מה שכתוב באותו פרק של הגשת התנגדות על תביעה על סכום קצוב, גם בפרק וגם בתקנות חל.

יחזקאל סיבק: אבל החלת את זה.

יחזקאל סיבק: תקנות אלה מוגדרות בסעיף 1 בהוראת השעה, זה התקנות של הוראת השעה, זה לא התקנות - - - מה זה תקנות אלה?

יחזקאל סיבק: תקופת תוקפן של תקנות אלה.

יחזקאל סיבק: כלומר, את לומדת מזה.

ענת ליברמן: כי התקנות האלה הן תקנות של המסלול המקוצר.

ענת ליברמן: המסלול המקוצר תקף רק למשך שנתיים, מסלול הקבוע בהוראת שעה.

ענת ליברמן: אבל במשך כל הזמן שהוראת שעה הזו חלה, שהסעיפים האלה חלים, חלים על המסלול המקוצר גם התקנות האלה.

יחזקאל סיבק: תקראי את 101ג.

יחזקאל סיבק: שם רצית שהכוונה תהיה שיחולו כל התקנות בכלל, למעט משהו מסויים.

יחזקאל סיבק: אבל כתבת, הוראות תקנות אלה.

יחזקאל סיבק: תקנות אלה מוגדרות בסעיף 1 להוראת השעה, התקנות.

יחזקאל סיבק: וכתוב, בתקופת תוקפן של תקנות אלה.

יחזקאל סיבק: כלומר, תקנות אלה בהגדרה שלהם לפי התיקון זה התקנות של הוראת השעה.

ענת הר אבן: אתה מעלה עניין של נוסח חוק, וזה עבר מחלקת נוסח חוק, והכוונה להחלת כל התקנות לתקנות ההוצאה לפועל.

ענת ליברמן: לצורך העניין, הויכוח פה הוא עניין ניסוחי.

ענת ליברמן: אין שום מניעה, אני רק חושבת שזה לא יפה לכתוב במקום ב-101ג הוראות תקנות אלה, הוראות תקנות ההוצאה לפועל, אבל זה מגוחך כי זה בתוך תקנות ההוצאה לפועל.

יחזקאל סיבק: אבל את כותבת פה הגדרה, אנחנו מדברים משפטית, מהן התקנות האלה.

יחזקאל סיבק: זה כמו חוזה, זה כמו שתגידי בחוזה זה בכלל לא משנה הגדרה שהגדרתי בסעיף ההגדרות.

ענת ליברמן: אתה טועה, אתה מפנה אותי ל-101א שכתבנו בתקנות אלה.

יחזקאל סיבק: כן, בתקופת תוקפן של תקנות אלה, תקנות אלה זה תקנות הוראת השעה.

יחזקאל סיבק: כלומר, ב-101ג את קוראת את זה כאילו הוראות תקנות הוראת השעה למעט הוראות פרקים ב1דוז, זה לא מה שהתכוונת.

ענת הר אבן: אנחנו מוכנים להעלות את זה בפני נוסח חוק ומה שינחו אותנו נעשה.

ענת ליברמן: בסדר, נבדוק את זה.

דוד רותם: אין פה ויכוח עקרוני, יש פה ויכוח של נסח החוק.

דוד רותם: נסח החוק יתקן את זה ויפתור את העניין.

דוד רותם: סעיף 101ו.

סיגל קוגוט: סעיף ו – האצלת סמכויות.

סיגל קוגוט: יש בפניכם טבלה של סוגי הסמכויות אל מול סוגי התפקידים על מנת להחליט באיזה סוגי סמכויות הרשם מאציל סמכויות לאלה בעלי תפקידים.

סיגל קוגוט: יש כאן סמכויות שבמפגיע הן לא דורשות הרבה שיקול דעת, כמו הפסקת תהליך במסלול המקוצר שזה עמדת הזוכה בלבד, או החלטה האם יש תועלת מעשית בהמשך המסלול המקוצר.

סיגל קוגוט: אלה החלטות שדורשות יותר שיקול דעת מעשי, מאשר משפטי מקצועי.

סיגל קוגוט: לעומת זאת, הנושא של עיקולים ופריסת תשלומים, היה נראה לנו שזה דורש יותר שיקול דעת מקצועי, ורצינו לשמוע הסברים על בעלי התפקידים.

סיגל קוגוט: כתבתי לכם בטבלה בעלי התפקידים לפי סעיף 4(א) על מנת שתראו לאלה בעלי תפקידים מבקשים להאציל את הסמכויות.

סיגל קוגוט: בינתיים גם קיבלנו תגובה של לשכת ההוצאה לפועל, שכבר יש צו דומה, ישן, משנת תשס"א, לגבי סעיף 8 שגם שם עיקול שלי היה נראה על פני הדברים שמצריך איזשהו שיקול דעת מעבר לשיקול דעת פקידותי, נעשה שם כדבר שבשיגרה לפי הצו ההוא, זה צו ההוצאה לפועל, הליכים שיינקטו על ידי הלשכה, לבקשת הזוכה בלבד, ויש גם עיקול מטלטלין, ועיקולי צד שלישי, ועיקול ברישום של כלי רכב.

סיגל קוגוט: כלומר, בהליכי הוצל"פ רגילים, אם הבנתי נכון, ועל זה צריך לקבל הסבר, נעשות פעולות כאלה לבקשת הזוכה על ידי פקידים.

סיגל קוגוט: כאן צריך לשקול שמא האצלת הסמכויות - -

דוד מדיוני: - -לשביעות רצונם של עורכי הדין.

דנילו דרמן: אלה פעולות רישומיות.

דנילו דרמן: מדובר בעיקול ורישום.

ענת ליברמן: לא, עיקול בחוק ההוצאה לפועל כולל גם את המימוש, אין הפרדה.

דנילו דרמן: מה שהגברת סיגל התכוונה, ומה שאריה אומר שזה נכון, אלה פעולות שהן נטולות שיקול דעת מקצועי משפטי, הם פעולות רישומיות.

דנילו דרמן: בזה, הרבה מאוד פעמים לשכות ההוצאה לפועל, לקחו על עצמם תפקידים שעוזרים לכל המערכת, ואין לנו ויכוח על זה.

דנילו דרמן: הויכוח קיים לגבי הסיכון שהחלטות שצריך להפעיל בהן שיקול דעת שיפוטי מקצועי, לא תגענה לפקידות.

דוד רותם: זה עיקול כספים.

דנילו דרמן: ויכוחים על זכויות קדימה.

דנילו דרמן: נושאים שבהם צריך להפעיל שיקול דעת משפטי.

דנילו דרמן: זה לא פקיד.

דוד רותם: זה נכון.

אריה כהן: צודק פה דנילו בנושא של העיקולים.

אריה כהן: העיקולים הם עיקולים ברישום.

אריה כהן: אם אנחנו מדברים על עיקול צד ג', רוב העיקולים נעשים על פי סעיף 45 לחוק, הסעיף 45 לחוק הוא אך ורק עיקול ברישום בלבד, סליחה 44 לחוק סליחה.

אריה כהן: סעיף 45 לחוק - - -

דוד רותם: אתה יודע, עיקול ברישום אחרי ארבעה ימים באים ולוקחים את הדברים.

אריה כהן: לגבי נושא של בנקים, והכוונה כרגע לנושא של חברות ביטוח.

סיגל קוגוט: ומה זה עיקול מטלטלין בכתובת החייב בצו?

דנילו דרמן: זה רישום.

אריה כהן: הדבר השני, שהוא סעיף 45 שבו יש נושא של מימוש.

אריה כהן: המימוש הוא אך ורק לנושא של עובר ושוב בלבד, מה שנקרא כסף נזיל.

אריה כהן: שאר הכספים, שאר הדברים כולל קדימויות, כולל כל הבקשות שנדרש לצורך מימוש, ולהחליט האם לשבור קופת גמל, אך ורק זו החלטה של ראש ההוצאה לפועל במימוש.

אריה כהן: נושא של העיקול של מטלטלין, למעשה יש שני דברים.

אריה כהן: יש הליך מקדים שהוא עיקול שהיום עושים אותו כעיקול ברישום, שהעיקול ברישום הוא למעשה הליך שהוא הפיך, הוא כמו נאמן על הציוד, אבל למעשה אין פה שום נגיעה.

אריה כהן: הוצאת מעוקלים כן דורש נושא של הרשם.

אריה כהן: עיקול רכב, אותו הדין.

אריה כהן: אנחנו עושים את זה או על פי תעודת זהות, או על פי מספר רכב, אנחנו עושים את זה עיקול ברישום, תפיסת הרכב - -

דוד רותם: מי זה מנהל לשכת ההוצאה לפועל?

אריה כהן: לכל לשכה שהוא הסמכות למעשה המינהלתית, הסמכות בלשכת ההוצאה לפועל, שיש לו גם סמכויות במסגרת החוק, חלק מהסמכויות שהמחוקק נתן לו.

דוד רותם: ושהוא לא חייב להיות, לא משפטן ולא עורך דין ולא שום דבר.

דוד רותם: ברור שאי אפשר לתת לו שיקול דעת מקצועי.

אריה כהן: אפשר לתת לו, בסעיף 4 לחוק יש את האפשרות ששר המשפטים יכול לבוא ולתת למנהל לשכת ההוצאה לפועל, למעט 4 מקרים שבהם הם באמת סמכותיות שיפוטיות טהורות שמוגדרות שם בסעיף, ולמעט כל שאר הדברים האלה, יש אפשרות להעניק לו את כל הסמכויות.

דוד רותם: יפה.

דוד רותם: ולכן עכשיו כשאנחנו דנים פה בואו נראה.

דוד רותם: עיקול כספים וזכויות החייב לקבלת כספים הנמצאים בידי צד שלישי, אין שום ספק שזה מצריך שיקול דעת.

ענת ליברמן: אבל אדוני, הדבר הזה קבוע בצו לפי סעיף 8.

ענת ליברמן: צו לפי סעיף 8 לא מיוחד למסלול הרגיל, והוא לא מוחרג לגבי המסלול המקוצר.

ענת ליברמן: לכן, ממילא אם זה לא יאושר דרך הסעיף הזה של האצלת הסמכויות שקבועה בפרק של המסלול המקוצר, חל סעיף 8, כך שזה לא מעלה ולא מוריד.

דוד רותם: הצו נכון למה?

דוד רותם: זה יחול ממילא אוטומטית, תורידו את התקנה כבר, כי אני לא אאשר אותה.

דוד רותם: אני לא אסכים לתת לאף אחד שיקול דעת כשהוא מקצועי ולהגיד בגלל שכתוב.

דוד רותם: אם כתוב אתם לא צריכים את זה, תורידו אותה.

רפי רוס: באיזשהו מקום צריך רק לזכור.

רפי רוס: צריך להשוות בין צווי העיקול.

דוד רותם: רבותיי היקרים, מכיוון שלא צריך שאני אחליט בעניין, למה לכם להתווכח איתי ושאני אגרום לכם עוגמת נפש?

דוד רותם: אתם לא צריכים את זה - תמחקו את התקנה הזאת.

דנילו דרמן: הנושא של האצלת סמכויות היה צריך להיות 101ז.

אריה כהן: הוועדה פה ישבה, והציגו לפני הוועדה, לפני שהיה הצו הזה של התיקון לפי סעיף 8.

אריה כהן: מה שקרה, הציגו שיש 40 מליון עיקולים בשנה.

אריה כהן: ברור היה ש-40 מליון עיקולים בשנה, אני לא יודע מי שיוכל לתת פה שיקול דעת.

אריה כהן: היה ברור שהעיקולים האלה זה נזק שהוא לא נזק בלתי הפיך, ולכן הוועדה פה הסכימה, יש פרוטוקולים של הוועדה בדיונים כאן, שהסכימה להפוך את זה, משהו לפני כשנתיים.

דוד רותם: אתה יודע, אני לא ישבתי פה.

אריה כהן: אבל עזרת לנו מפה.

דוד רותם: אבל היה לי בעל הבית.

דוד רותם: אני אומר כבר.

דוד רותם: רבותיי, אתם לא צריכים את ההחלטה שלי לגבי העניין של עיקול.

דוד רותם: זה ממילא יחול.

דוד רותם: תודה רבה.

ענת ליברמן: מה שעכשיו דיברנו זה בעצם 101ז אמור להיות.

דוד רותם: יפה.

סיגל קוגוט: צריכים לעבור אחת אחת ולראות מה אין לכם בצו, אם כך.

סיגל קוגוט: אתם התכוונתם לעיקול מהסוג של העיקולים שיש בצו, או שיש עוד עיקולים, כי בצו מדובר על עיקולים - -

ענת הר אבן: כעיקרון, רשם יכול להאציל את סמכותו מכוח החוק, כי סעיף האצלה נמצא בסעיף 20ה(ד) לחוק.

ענת הר אבן: אנחנו באנו רק להשלים, כמו שהרשם יכול להאציל את כל הסמכויות שיש לו לפי פרק א(1) לחוק, להשלים שהוא יוכל להאציל את הסמכויות לפי התקנות האלה.

ענת הר אבן: אין פה תקנה קודמת שמדברת על עיקול.

דוד רותם: יש לכם את הצו, ויש את החוק, אז תקנה 101ז מיותרת לחלוטין.

דוד רותם: אני לא חוזר על מה שכתוב בחוק.

דוד רותם: תורידו את זה, למה להסתבך.

דוד רותם: זה לא שינה, זה כן שינה, למה אני צריך.

דוד רותם: אתם מרחיבים את השורות בחוק יותר מדי, תתחילו לצמצם את השורות יהיה פחות שורות.

סיגל קוגוט: איך מתבצעת בפועל האצלה הזו?

ענת הר אבן: כתב שצריך לצאת.

סיגל קוגוט: לפי סוגים אתם עושים, פר הליך?

ענת ליברמן: לפי הליכים.

ענת הר אבן: החוק מתווה שקודם כל תהיינה תקנות, אחר כך יש כללים שיפרסם ראש הרשות, אז רשם ההוצאה לפועל יכול להאציל סמכויות בהתאם לכללים, בהתאם לתקנות.

דוד רותם: כל הדברים האלה לא צריכים אישור של הוועדה פה.

סיגל קוגוט: אם נניח הוועדה היתה היום מתרשמת שעיקול או פריסת תשלומים שזה אין בצו כמובן, היא רוצה אבל את זה לפי 20ה, אבל נניח הוועדה היתה חושבת שלא צריכים להאציל לכל בעלי התפקידים לפי 4א, אלא רק לחלקם, אז מה הייתם אומרים?

סיגל קוגוט: שיש שני צווים מקבלים, ומה גובר על מה?

ענת הר אבן: ברגע שמשמיטים את התקנה הזאת.

סיגל קוגוט: לא, אם נשמיט את התקנה, אבל אם לא נשמיט אותה, ועכשיו נחליט שחלק מהסמכויות לא מאוצלות לכל בעלי התפקידים ב-4א אלה רק לחלקם, מה בעיניכם יהיה היחס בין שני הסעיפים?

ענת הר אבן: מה שייקבע פה.

סיגל קוגוט: אתה יכול להחליט שנניח פריסת תשלומים אתה לא מאציל לכל בעלי התפקידים, אלא רק לחלקם--

ענת הר אבן: פריסת תשלומים לא מצוייה בצו.

סיגל קוגוט: אני יודעת.

סיגל קוגוט: אם יש לך צו מפורש שבו אתה אמרת, אני רוצה לאצול סמכות לגורם מקצועי, לא לסגן מנהל לשכת ההוצאה לפועל, אלא רק לעובד שהוא עו"ד ובעל נסיון של שלוש שנים.

דוד רותם: הייתי מאוד שמח שזה יהיה עובד שהוא עורך דין בעל נסיון וותק של חמש שנים, תאמיני לי, זה הדבר היחיד שהייתי מאציל לו סמכויות.

סיגל קוגוט: אם אתם בעצם אומרים לי שלפי החוק אתם הולכים להאציל סמכויות איך שאתם רוצים, כי כתוב ב-4א בחוק, וגם אם נעשה פה צו שאומר, שמותר להאציל רק לעובד עורך דין בעל נסיון של 5 שנים, אתם תאצילו לפי החוק, אז בשביל מה צריך את כל זה?

ענת הר אבן: למשל, בתוך התקנות הכנסנו את הנושא של פריסת חוב ותשלומים.

סיגל קוגוט: אני יודעת.

סיגל קוגוט: זה הדבר היחיד שהוא דלתא.

ענת הר אבן: אולי באמת אפשר במסגרת התקנה הזאת להוסיף.

סיגל קוגוט: אז בעצם כל מה שאתם רוצים זה להגיד, לעניין פריסת תשלומים לפי תקנה - אנחנו חושבים שאפשר להאציל סמכויות גם לפלוני, זה כל מה שאתם רוצים, כי כל היתר אתם תעשו ממילא לפי הצו של 8 ולפי החוק.

ענת ליברמן: לפי הצו של 8 ולפי הסעיף בחוק של מסלול מקוצר, פריסת תשלומים לא נמצאת פה.

סיגל קוגוט: אני יודעת.

סיגל קוגוט: אז הדלתא היחידה שיש לנו זה פריסת תשלומים.

דוד רותם: גם אם אני אכתוב שרשם ההוצאה לפועל אינו רשאי לאצול סמכויות לפי תקנות 101א-ז, אז אתם תגידו אנחנו עושים מה שבא לנו.

סיגל קוגוט: זה סתירה לחוק.

ענת ליברמן: בעצם הסעיף הזה הוא העתקה של הסמכות שכבר ניתנה בחוק, אז זה לא משנה.

סיגל קוגוט: אם כך הוועדה צריכה לדון אך ורק בשאלה מי לדעתה רשאי לדון בפריסת תשלומים חוץ מהרשם.

ענת ליברמן: נכון, כי זה סמכות שהיא לא קבועה בפרק הזה, וגם לא קבועה בצו.

ענת הר אבן: היא קבועה בסעיף אחר.

דנילו דרמן: שאלת תם, לקחנו חובות של 10 אלפים שקלים, שאנחנו יודעים שזאת המגפה במדינת ישראל.

דנילו דרמן: 85% מהחובות עד 5,000-6,000.

דוד רותם: זה מגיפה?

דנילו דרמן: זה 85% מהחוב.

דנילו דרמן: דווקא לגבי החובות האלה, בא הוועדה או המחוקק ואומר, אפשר לקבוע תשלומים קטנים יותר, אני מדבר על 101ו.

דנילו דרמן: תשלומים יהיו קטנים יותר מהתשלומים הרגילים שנקבעים על פי הטבלה הקיימת.

דנילו דרמן: בדרך כלל, קביעת איך יהיו התשלומים, נעשית או אחרי חקירת יכולת, או אחרי שיחה עם רשם ההוצאה לפועל, מה יש לך, מה אין לך, כמה הכנסות, הוצאות, וכו'.

דנילו דרמן: איך זה התבצע במסלול המקוצר, מי מפעיל שיקול דעת, הכיצד להקטין ולמה להקטין?

אריה כהן: אותו דבר כמו שמבוצע בכל משרדי עורכי דין.

אריה כהן: ניקח את המשרד של עורכי הדין הגדולים שיושבים פה, מתקשרים למזכירה.

דוד רותם: שמעתי את התרוץ הזה, הוא לא דומה בכלל.

דוד רותם: אתה יודע, אני כזוכה גם רשאי לוותר על החוב.

דוד רותם: אני לא אתן סמכות לראש ההוצאה לפועל לעשות את זה.

דוד רותם: אם עורך הדין החליט לתת את הסמכויות האלה לפקידה שם, זו זכותו, משום שהוא מייצג את הזוכה.

דוד רותם: ראש ההוצאה לפועל והרשם לא מייצגים את הזוכים.

דוד רותם: את הדוגמה שמעתי אתמול, היא הרגיזה אותי, זה בכלל לא קשור.

דוד רותם: אני יכול לוותר על החוב, אתה לא תוותר על החוב בשבילי.

אריה כהן: אני לא מוותר על החוב.

דוד רותם: לכן, אל תביא לי את הפקידה, כי הפקידה יכולה להגיד – אני מוותרת על החוב.

דוד רותם: קודם כל אל תשווה אתכם לפקידה במשרדי עורכי דין.

ענת ליברמן: אדוני, אין כוונה שהפריסה לא תהיה פריסה מוקטנת.

סיגל קוגוט: מה אתם שוקלים כשאתם עושים פריסה מוקטנת?

אריה כהן: יש לנו באמצעות כניסה למאגרי מידע.

אריה כהן: נכנסנו למאגרי המידע, ואנחנו רואים על פי הנתונים שיש לנו לגבי נכסים.

אריה כהן: אנחנו רואים אם האדם הזה למשל עובד, אנחנו יכולים לראות שהאדם הזה יש לו קיצבה מהביטוח הלאומי.

אריה כהן: בטופס כשאנחנו פותחים את התיק, הזוכה נותן לנו מידע, והוא אומר שלאדם הזה יש נכסים כך וכך, וכל המידעים שאנחנו נכנסים למאגרי המידע שברשותנו, אנחנו בודקים את זה על סמך הנתונים האלה, וגם משיחות טלפון עם החייב עצמו.

דוד רותם: למה עשיתם טבלה לפי 69?

אריה כהן: הטבלה היא טבלה ראשונית, כמו שהיא קיימת היום של מנהל בתי המשפט, שנותנים לאדם את האפשרות הראשונית לבוא ולעמוד בהסדר, שזה החלוקה ופרסו אותה למשך השנה.

דוד רותם: אני הלכתי למסלול המהיר כדי לגבות את החוב שלי, לא כדי שאתה תגיד לי שאני אתבע אותו במשך 4,000 שנה.

דוד רותם: אתה רוצה להוריד את הסכום, תפנה אליי, תשאל אותי אם אני מסכים.

דוד רותם: אגיד לך כן, תוריד את הסכום.

דוד רותם: אני אגיד לך לא, אז לא.

ענת ליברמן: זה לא להוריד את הסכום במקרה הזה.

דוד רותם: זה לפרוס את החוב ליותר תשלומים, זה להוריד את הסכום, רבותיי.

דוד רותם: איזה ריבית משלמים היום בהוצאה לפועל?

דנילו דרמן: הם גם רוצים את הריבית ואת ההצמדה.

ענת ליברמן: אין כוונה שהדברים האלה ייעשו באופן שרירותי, כל האצלת סמכויות, גם זו, תהיה במסגרת כללים שייקבעו.

ענת ליברמן: לכן, אפשר במסגרת אותם הכללים לתחום או להגיד, חוב של עד 5,000 שקלים ניתן יהיה לפרוס ללא יותר מכך וכך תשלומים, בהתחשב בנסיבות הבאות, השכר של החייב וכו'.

ענת ליברמן: תנאים שבעצם מתווים את שיקול דעתו של אותו גורם מינהלי שמקבל את ההחלטה שהוא לא יכול לפצל חוב של 5,000 שקלים לארבע שנים.

ענת ליברמן: פרט לכך חשוב לזכור, שטבלת המנהל מדברת בעצם על תשלומים שהם מאוד גבוהים והם לא נכונים למסלול המקוצר, כיוון שטבלת המנהל בעצם מתייחסת לחובות שיכולים גם להגיע למליוני שקלים, לכן כל תשלום הוא תשלום יחסית גבוה - פר תשלום.

ענת ליברמן: מאחר ומדובר בחוב של 10 אלפים שקלים, אז תשלומים של 1,000 ומשהו שקלים כל תשלום זה דבר שהוא יחסית גבוה, כך אני חושבת.

ענת ליברמן: היות ומדובר בחובות שהם יחסית קטנים, נכון יותר לפרוס לחובות שהם קצת יותר.

דוד רותם: אף אחד לא חייב לך 10 אלפים שקל, נכון.

ענת ליברמן: לא, באופן אישי, כרגע לא.

דוד רותם: לכן את חושבת את מה שאת חושבת.

ענת ליברמן: אני חושבת שזה כלי גביה שחייבים לתת אותו למסלול המקוצר.

ענת ליברמן: מכיוון שאם לא תהיה האפשרות לפרוס את התשלומים בצורה שהיא יחסית נגישה ופשוטה, בלי החלטות של רשם מסובכות, אז בעצם הגבייה נתקעת.

ענת ליברמן: נניח, אם כל הזמן השווינו, בשעתו, כאשר דיברנו במסגרת הדיונים בחוק על השוואה למרכז לגביית קנסות, גם שם הוא כלי משמעותי מאוד בגבייה, הוא האפשרות לפרוס את החוב לתשלומים.

ענת ליברמן: הרבה פעמים כשאתה בא לקראת חייב, ומאפשר לו לשלם את זה בתשלומים שהם יותר נוחים, כמובן כשאתה מתווה את שיקול דעתו של מי שמחלק את התשלומים, אתה יכול להגיע לגבייה יותר אפקטיבית.

דוד רותם: זה לא דומה המרכז לגביית קנסות בעניין הזה מסיבה אחת פשוטה.

דוד רותם: המרכז לגביית קנסות הוא גוף של הממשלה, והוא גובה את החובות של הממשלה.

דוד רותם: מצידי, הוא יכול גם לוותר עליהם, זו זכותו.

דוד רותם: פה את מוותרת על הזכויות שלי.

דוד רותם: אני רוצה לקבל את הכסף שלי, ואני לא רוצה לתת לאף אחד את האפשרות לוותר ולפרוס את התשלומים.

דוד רותם: מצידי, תתקנו את הטבלה.

ענת ליברמן: אפשר לקבוע טבלה, זה הכוונה מה לעשות בכללי, אפשר לקבוע טבלה שהיא מתייחסת לסכום של עד 10 אלפים שקלים, זה בדיוק מה שאמרתי.

ענת ליברמן: הקביעה שלנו בכללים מתווה את שיקול דעתו של הגורם המינהלי שמקבל שהוא לא יכול לתת עד גובה חוב מסויים, הוא לא יכול לתת יותר מאיקס תשלומים, הדברים האלה יפורסמו בכללים שיפורסמו ברשומות.

ענת ליברמן: אם אתם רוצים שזה ייעשה בצורת טבלה, אפשר לעשות בצורת טבלה.

דנילו דרמן: אני לא מצליח להבין מה ההבדל, ואני חושב שזה הדבר המהותי, בין חוב פרטי שכל עורך דין מטפל במשרדו עד 10 אלף שקלים, לבין חוב שמטופל דרך המרכז החדש.

דנילו דרמן: לא צריך להיות הבדל.

דנילו דרמן: ולכן לא צריך להיות קושי שהרשימה או הטבלה הקיימת תיקח בחשבון גם חובות קטנים.

דנילו דרמן: אני רואה כל הזמן לגבי חובות קטנים צווים שמתקבלים מהוצאה לפועל על תשלומים של 400 ו-300 ו-500 שקלים.

ענת הר אבן: זה חקירות יכולת.

דנילו דרמן: לא, כשמדברים ביחד אם האזהרה לגבי חובות קטנים.

דנילו דרמן: זה לא חוב של 5,000 שקלים לשלם אותו ב-5 תשלומים.

דנילו דרמן: אפשר שהטבלה הקיימת לכולם, תיקח בחשבון גם חובות קטנים בפריסה קצת יותר ארוכה, אבל לא לעשות הבחנה מהותית בין חובות שמטופלים בדרך הזאת, לבין החובות הרגילים של עד 10 אלף שקלים.

דנילו דרמן: בעניין הזה רציתי לומר שבעיניי הוא משמעותי.

דנילו דרמן: תפקידו של המחוקק הוא תפקיד של חינוך, הוא מחנך.

דנילו דרמן: אסור שיווצר מצב שמסמנים לחייבים שבמסלול הזה יש - - - אפשר לנהל פה דברים שאי אפשר לנהל במסלולים אחרים, זה מטעמי חינוך, ללא קשר.

דנילו דרמן: לכן לא יכול להיווצר מצב שחייבים יקבלו איזשהו איתות שדווקא המסלול המקוצר הזה, הוא מסלול שמאפשר לאחר פרק זמן כזה או אחר לוותר על ריבית והצמדה, לוותר על הקרן.

אריה כהן: אם הזוכה מוכן.

דוד רותם: איפה אפשר לוותר על ריבית והצמדה?

דנילו דרמן: אלה דברים שבעיניי הם דברים קדושים.

דנילו דרמן: קרן ריבית והצמדה זה דבר קדוש.

דנילו דרמן: חלוקה לתשלומים היא חלוקה שראוייה ונכונה, וזה גם משהו סוציאלי, משהו נכון.

דנילו דרמן: זה צריך להיות אחיד.

דנילו דרמן: כמו שאמרתי, אין לי קושי שהטבלה הקיימת לכולנו היא תיקח בחשבון גם תשלומים בחובות קטנים.

דנילו דרמן: אבל זה חייב להיות אחיד, ולא צריך לעשות אפלייה בין מסלול כזה לבין מסלול אחר.

דוד רותם: אגיד מה אני מציע.

דוד רותם: הרשם לא יאציל את הסמכויות האלה.

דוד רותם: הרשם יקבע טבלה.

דוד רותם: מה שאתם קוראים טבלת מנהל, שם יהיה קבוע שעד 5,000 שקלים אפשר לפרוס ל-10 תשלומים, מעל 5,000 ועד 10,000 אפשר לפרוס ל-20 תשלומים, ובזה נגמר הסיפור.

דוד רותם: ואז כל אלה שעובדים תחתיו מחוייבים לטבלה הזאת, אף לא יכול לשנות, וזה לא יכלול כמובן ויתור על הוצאות, על הצמדה, על הריבית וכל הדברים האלה.

דוד רותם: אגיד לכם מה אתם עושים, אתם קוברים את המסלול הזה.

דוד רותם: אני מקבל החלטה שהחוב שלי שהוא 9,000 שקלים, פרסו אותו ל-180 תשלומים, באותו רגע אני מבקש להעביר את זה למסלול הרגיל, נגמר הסיפור.

דוד רותם: אם אתם רוצים לקבור את המסלול המהיר, אין לי בעיה, רק תגידו את זה כמו שאמרנו כל הזמן ונעשה את זה מראש.

יחזקאל סיבק: חלק מהאיזון בין היעילות לא לחזור לחייב כל הזמן בעניין הפריסה והפרשי הצמדה והריבית, לבין לא לפגוע בזכויות של החייב, זה טופס שאלות.

יחזקאל סיבק: כלומר, אפשר לקבוע טווחים בתוך השאלון אם אתם רוצים.

אריה כהן: אנחנו לא רוצים.

יחזקאל סיבק: את הטבלה אתם תצטרכו להציג לזוכה הרי, הוא צריך לדעת לכמה אפשר לפרוס את החובות שלו.

יחזקאל סיבק: אז אופציה אחת זה באמת להתייחס לטבלה.

יחזקאל סיבק: אופציה שנייה - - -

דוד רותם: לא, היא תפורסם.

דוד רותם: יהיו כללים שיפורסמו.

יחזקאל סיבק: אופציה שנייה, למשל, אם רוצים שהזוכה ישקול לוותר על חלק מהפרשי הצמדה והריבית, וזה זכותו, יש לו אוטונומיה על החוב שלו.

יחזקאל סיבק: הוא יכול להגיד מחר אני גם מוכן לוותר על חצי חוב, ובלבד שישלם לי משהו.

יחזקאל סיבק: אבל את זה הוא צריך לכתוב בטופס הנחייה.

יחזקאל סיבק: יש שאלון והנחיות זוכה במסלול מקוצר, אפשר הכל להכניס לפה.

יחזקאל סיבק: אפשר לקבוע פה טווחים.

דוד רותם: בהסכמה, אפשר גם שהוא יחתום שהוא מוותר על כל החוב.

דנילו דרמן: אני חושב אדוני, שאסור לעשות את זה.

דוד רותם: מה, אם אני רוצה לוותר על החוב?

דוד רותם: אני לא יכול לחייב אף אחד לפתוח תיק הוצאה לפועל, לא במסלול המהיר, ולא במסלול הלא מהיר.

דוד רותם: יש לי פסק דין, לא רוצה את הכסף.

דנילו דרמן: כאשר אנחנו מדברים על המסלול המקוצר, אדוני מבין את ההבחנה.

דנילו דרמן: במסלול המקוצר בעצם, הזוכה מיוצג על ידי פקידי ההוצאה לפועל.

דנילו דרמן: לכן, אנחנו צריכים לשמור על מתווה מאוזן שאין בו כדי לפגוע בזכויות היסוד של הזוכה, כאשר הזוכה לא רואה את החומר, הזוכה לא יודע מה מצבו, מה לא מצבו, אם הוא מספר סיפורים או לא מספר סיפורים.

דוד רותם: או שתהיה טבלה שתקבע מראש.

דוד רותם: או דבר אחר, הוא אומר אדוני, בשאלון - בטופס הזה, אתה מראש תוכל להגיד, רבותיי, אני מוכן, רק שישלמו לי משהו לוותר על ריבית והצמדה.

דוד רותם: אתה לא חייב לכתוב שאתה מוכן, אתה רשאי לכתוב לא מוכן, בזה נגמר הסיפור.

דנילו דרמן: במסלול שכזה אסור להיכנס, כי שיקול הדעת אדוני אם להפעיל את זה או לא, זה לא שיקול דעת של הזוכה, אלא יהיה שיקול דעת - - -

דוד רותם: לא, של הזוכה.

דוד רותם: הזוכה כשהוא מגיש את התיק - - -

דנילו דרמן: אבל שיקול הדעת יופעל לא על ידי הזוכה אדוני.

דוד רותם: הוא יופעל על ידי הזוכה מראש.

דוד רותם: תהיה טבלה, יהיה כתוב שהם לא יכולים לוותר על ריבית והצמדה, אבל אתה כזוכה, תוכל לסמן שאתה מוכן לוותר על ריבית והצמדה.

דנילו דרמן: תמיד יהיה מוכן, אתה יכול לוותר גם על חלק מהקרן.

דוד מדיוני: אז מה הבעיה?

דנילו דרמן: הבעיה היא שמי שינהל את טובתו של הזוכה ואת זכויותיו - - -

דוד רותם: אין, הוא לא יוותר.

רבקה אהרוני: ברגע שהוא בחר במסלול המקוצר, הוא - - -

דנילו דרמן: לא, אני לא שם.

דוד רותם: הזוכה מראש יגיד אם הוא מסכים או לא מסכים.

דוד רותם: זה מה שאומר סיבק.

דוד רותם: הוא אומר מראש הזוכה יבוא ויגיד, רבותיי, אני מסכים לא', ב', ג', ד'.

דוד רותם: הוא לא חייב להסכים, הוא יכול להגיד אני לא מסכים.

דוד רותם: ברגע שהוא נתן הוראות, הפקיד בהוצאה לפועל הוא עורך דין שפועל מטעם הלקוח, וחייב לפעול לפי ההוראות שלו.

דוד רותם: אם הוא יפעל שלא לפי ההוראות שלו, אדוני היקר, תביעת נזיקין מצויינת, זה הכל.

דנילו דרמן: אני לא חושב שזה נכון, אדוני.

דנילו דרמן: מכיוון שפה אנחנו עושים הליך שהוא שעטנז בין הליכים שבדרך כלל ננקטו על ידי הפרט כדי להגן על זכויותיו, לבין הליכים עכשיו שננקטים על ידי פקידי מדינה לטובתו של - - -

דוד רותם: לא, על פי ההוראות - - -

דנילו דרמן: אבל מי שמפעיל את שיקול הדעת, מי שבוחן את המקרה, מי שמברר האם מדובר בחייב שמספר סיפורים – אדוני, יש דבר אחד נפלא שקרה כאן, ואני אומר את הדברים בריש גלי.

דנילו דרמן: מערכת ההוצאה לפועל היום רוצה לגבות כספים, אני מברך על זה.

דנילו דרמן: הרוח בלשכות ההוצאה לפועל השתנה, אני מברך על זה.

דנילו דרמן: יש לדבר הזה גם סיכונים, אדוני.

דנילו דרמן: את השוק, את המשא ומתן מנהלים במשרד, ולא מנהלים בלשכות ההוצאה לפועל.

דנילו דרמן: ברגע שזה יתחיל להתנהל בלשכות ההוצאה לפועל, יש כאן סיכון.

דוד רותם: איפה זה התנהל?

דנילו דרמן: מכיוון שאנחנו מאצילים סמכויות לפקידי הוצאה לפועל שינהלו משא ומתן עם חייבים - - -

דוד רותם: לא בא בחשבון.

דנילו דרמן: כך זה נראה.

דוד רותם: את זה עברנו, אתה חוזר.

דוד רותם: קודם כל, אנחנו סיכמנו.

דוד רותם: תהיה טבלת תשלומים.

דוד רותם: כדי לסטות מטבלת תשלומים, יבקשו מהזוכה מראש כשהוא פותח את התיק, להגיד אם הוא מסכים או לא מסכים.

דוד רותם: אם הוא לא כתב שהוא מסכים, הם לא יכולים לסטות.

דנילו דרמן: איך הזוכה יכול לדעת שהוא מסכים, או לא מסכים, אם הוא לא יודע את מצבו של החייב?

דוד רותם: הוא יכול להגיד אני סומך על שיקול הדעת של פקידי ההוצאה לפועל.

דוד רותם: יגיד מסכים, אבל אדוני זה הוא צריך להסכים.

דוד רותם: הוא יכול להגיד לא מסכים, ואז מה שיקרה, זה שלא יסטו מהטבלה.

דוד רותם: יכול להיות שלא יגבו לו בגלל זה כסף.

דוד רותם: הוא יחליט אם הוא מסכים או לא מסכים.

דוד רותם: יותר מזה, נגיד שהוא יכתוב אני מסכים, ואז הוא יקבל הודעה שהחוב שלו נפרס ל-150 תשלומים.

דוד רותם: הוא בא ואומר, תעבירו למסלול הרגיל ונגמר פה.

דנילו דרמן: אבל זה גם כן לא נכון.

דנילו דרמן: אם כבר הסכימו עם החייב, שאת החוב הזה הוא יכול לפרוס ל-100 תשלומים, הכיצד אפשר לבוא ולהגיד - - -

דוד רותם: קודם כל זה לא הסכמות, זה צווים.

דוד רותם: זה לא עניין של הסכמות.

דוד רותם: שנית, גם החייב כשהוא יודע שהוא במסלול מהיר, הוא יודע שיש סיכון אחד, שהזוכה תמיד יכול להעביר את זה למסלול רגיל וללכת עד הסוף.

דוד רותם: אדוני, זה חל על שני הצדדים באותה בעייה, לא יעזור כלום.

דנילו דרמן: זה נראה לי מסובך, אדוני.

דוד רותם: הוצאה לפועל - בחיים שלי לא עסקתי בו כי גם אז היה מסובך.

סיגל קוגוט: בסעיף של פריסת תשלומים, נוסיף גם סעיף של טבלה, אין צורך בסעיף נפרד כי דובר רק על הסעיף הזה.

דוד רותם: אבל זה לא יהיה כתוב שהוא רשאי לדון ולהחליט - - - אלא יהיה טבלה.

סיגל קוגוט: בדיונים לפי הטבלה הזאת, הוא יהיה רשאי, ואז לכל בעלי התפקידים לפי סעיף 4א.

דוד רותם: מה הם יכולים לעשות?

דוד רותם: אין פה שיקול דעת בכלל.

סיגל קוגוט: בעצם אתם רוצים שגם בטופס נסמן רובריקה.

יחזקאל סיבק: אני חושב שצריך להוסיף את הסעיף שהפחתה של הפרשי הצמדה וריבית ופריסה, מותנית בעמידה בהסדר.

דוד רותם: זה יהיה בטופס, בוודאי.

יחזקאל סיבק: זה לא קשור לטופס, זה קשור להפעלה של הלשכה.

שלמה כהן: צמצום זכויותיו של הזוכה.

שלמה כהן: אם הוא רוצה לוותר, למה אני אמור לכפות עליו להחליט אם באמת החייב יעמוד או לא?

יחזקאל סיבק: אני אגיד לך למה, כי מה חייב הוא לעשות.

יחזקאל סיבק: הוא אומר תפחיתו לי, אני מציע לכם הסדר, הפחיתו לי את הפרשי הצמדה והריבית, הזוכה כתב מראש - אני מסכים.

יחזקאל סיבק: משלם תשלום אחד, לא משלם שום דבר יותר.

דנילו דרמן: הוא הרוויח.

יחזקאל סיבק: הזוכה נאחז זעם ואומר – גמרתי עם המסלול המקוצר, אני עכשיו מעביר את התיק למסלול המהיר.

דנילו דרמן: אדוני מבין לאיזה עולם אנחנו נכנסים.

יחזקאל סיבק: רק להשלים את המשפט.

יחזקאל סיבק: הוא מעביר את זה למסלול הרגיל.

יחזקאל סיבק: מגיעים למסלול הרגיל, שואלים, על איזה סכום אני גובה עכשיו?

יחזקאל סיבק: אומר החייב, בלי הפרשי הצמדה וריבית, כבר הורידו לי במסלול המהיר.

שלמה כהן: חוב בהוצאה לפועל, בין אם הוא במסלול הרגיל, ובין אם הוא במסלול המקוצר - ממשיך לרוץ עם הפרשי ריבית והצמדה.

שלמה כהן: ההפחתה של הפרשים והצמדה נעשית בתום התיק, רק כאשר הגענו לסוף התשלומים.

שלמה כהן: לא יכול חייב להגיד – אני רוצה עשרה תשלומים, ואחרי תשלום אחד לכאורה יורידו את הפרשי הריבית.

שלמה כהן: הפרשי ריבית והצמדה לא יורדים.

יחזקאל סיבק: אתה מערב כאן טענה משפטית עם טענה מיחשובית.

שלמה כהן: אני מסביר לך פרקטית מה הולך.

שלמה כהן: אתה טועה שיכול להיות מצב שחייב - - -

דוד רותם: יחזקאל צודק.

דוד רותם: החייב מגיש בקשה, ואומר, אני מוכן לשלם את החוב, החוב שלי במקור הוא 10 אלפים שקל, אני מוכן לשלם 10 אלפים שקל בעשרה תשלומים.

דוד רותם: מסלול המהיר, מבסוט, הנה, ב-10 חודשים הוא גובה את החוב.

דוד רותם: כותבים – בנסיבות אלה מוותרים לא יהיו ריבית והצמדה.

דוד רותם: ואז מה שקורה – זה עובר למסלול הרגיל, זה עובר עם ההחלטה הזאת.

שלמה כהן: עם הפרשי ריבית והצמדה, הם לא מופחתים מהתיק.

ענת הר אבן: שלמה סליחה, לא בכל הסכם שנעשה במשרד, ויש בו איזושהי הסכמה בין הצדדים, ברגע שההסכמה מופרת, הרי שברור שהחוב חוזר לקדמותו.

דוד רותם: סיבק צודק, מה איכפת לכם להוסיף את זה?

ענת ליברמן: אפשר להוסיף את זה בשאלון.

ענת ליברמן: יש בשאלון יש אותו סעיף שאומר שהזוכה מצהיר על נכונות לוותר על הפרשי הצמדה וריבית.

ענת ליברמן: נכתוב לאותו משפט סייפא, ובלבד שהחייב שילם את קרן החוב.

דוד רותם: ובלבד שעמד בתשלומים כפי שנקבע, אז ברור שזה מותנה.

ענת ליברמן: תקנה 123(א) בעצם התחלנו לדבר עליה בפעם הקודמת, ואדוני חיווה דעתו לזה שהתקנה המקורית קצת מסורבלת, והתיקון שאנחנו הצענו בעצם אולי זה המקום לפתור את הסירבול המיותר שבתקנה.

ענת ליברמן: מה שקבעה התקנה, שרשם שמבצע עיקול גם שלא לפי בקשת זוכה, צריך קודם כל להודיע על זה לזוכה, ורק אז אם הזוכה לא מתנגד לעיקול שיבוצע, רק אז בעצם מבוצע העיקול.

ענת ליברמן: פרוצדורה מסובכת, אפשר לומר גם שמיותרת.

ענת ליברמן: מה לי בעצם בהסכמתו של הזוכה לביצוע העיקול על ידי הרשם, לכן בעצם קיבלנו את ההצעה הזאת.

ענת ליברמן: ביקשנו למחוק את התקנה הקיימת ולהציע במקומה תקנה בנוסח הבא.

ענת ליברמן: "הורה רשם הוצאה לפועל ללא בקשת זוכה על עיקול בידי צד שלישי, תישלח הודעה על כך לצד השלישי ולזוכה.

ענת ליברמן: התנהל התיק במסלול מקוצר לא תישלח הודעה לזוכה".

ענת ליברמן: בעצם כאן הורדנו את כל הפרוצדורה המיותרת הזאת של הודעה לזוכה על העיקול ואיך.

דנילו דרמן: לא הבנתי, מדוע לזוכה לא מגיע לדעת שהוטל עיקול?

דוד רותם: כי אנחנו לא צריכים את זה.

דוד רותם: הטילו עיקול, מה הוא רוצה?

דוד רותם: הוא נתן את הסמכות להוצאה לפועל, נתן להוצאה לפועל את הסמכות לנהל בשבילו את התיק הזה במסלול המהיר.

דוד רותם: הם הצליחו להטיל עיקול, למה אתה צריך לדעת מזה?

דנילו דרמן: אני אסביר לאדוני.

דנילו דרמן: במקרה רגיל, כאשר אין את זה, לזוכה זכות להתקשר למשרד ולהגיד מה עשית בתיק.

דנילו דרמן: עשיתי כך, עשיתי כך, לא פעלתי חצי שנה, כן פעלתי חצי שנה.

דנילו דרמן: במקרה הזה, מאצילים את הזכות של הזוכה למדינה לפעול בשמו, לפחות שהוא יידע מה הם עושים.

דוד רותם: שיילך לתיק והסתכל.

דנילו דרמן: למה לא להעביר לו הודעה?

דוד רותם: כי חבל לי על הכסף.

דנילו דרמן: לא אישור, להעביר לו הודעה.

דוד רותם: לא צריך להעביר לו הודעה, שייכנס להוצאה לפועל, יפתח את המחשב, יראה שיש עיקול.

דוד רותם: זה יופיע שם.

שלמה כהן: הוא הסמיך אותנו מראש, אחרת, למה כל דבר צריך להודיע לו?

דנילו דרמן: אני מבקש ממנו אישור על הדברים.

דוד רותם: לא, אני גם לא צריך להודיע לו.

דוד רותם: למה זה חשוב?

דוד רותם: אז הוא לא יידע, מה זה מעניין אותו.

דנילו דרמן: אנחנו לא חושבים שזה נכון.

סיגל קוגוט: זו הוראת שעה.

סיגל קוגוט: התיקון שלכם ל-123 לא בסדר.

ענת ליברמן: תקנה 124 - היא תקנה שמדברת על ביטול על עיקול, כאשר מבוטל עיקול אז מודיעים לזוכה על ביטול העיקול.

ענת ליברמן: היות ואנחנו מדברים על המסלול המקוצר, אין שום סיבה להודיע - -

דוד רותם: - -יש.

דוד רותם: זה בדיוק הפוך, משום שאם אני רואה שביטלתם את העיקול, אני רוצה ללכת ולהעביר את התיק.

דוד רותם: זוכים לאדם – אל תודיעי לי, זה בסדר.

דוד רותם: זוכים לאדם שלא בפניו.

דוד רותם: כשאת מבטלת את העיקול, את חבה לי.

דוד רותם: זאת אומרת, הוא ישקול מה הוא רוצה לעשות.

ענת ליברמן: אנחנו מושכים את התקנה.

דוד רותם: אז תמשכו את התקנה.

דוד רותם: תודה רבה.

סיגל קוגוט: יש לכם תיקון לתקנות ההוצאה לפועל שאתם מתכוונים להביא לנו?

סיגל קוגוט: כי התיקון שלכם ל-123 הרגילה בעייתי, אי אפשר לעשות את זה בשיטה כזאת, כי זה יפוג, זו הוראת שעה, זו תקנה אחרת.

ענת ליברמן: יש דברים נוספים שנמצאים בהוראות שעה, ועשינו לעצמנו תזכורות, לזכור.

ענת ליברמן: אין לנו תיקון עכשיו בזמן הקרוב לתקנות הכלליות.

דוד רותם: תקנה 123.

סיגל קוגוט: הם תיקנו גם את התקנה המקורית.

ענת ליברמן: זה שלא צריך לשלוח הודעה - - -

דוד רותם: רק במסלול המקוצר לא תשלחו הודעה, במסלול הרגיל - - -

ענת ליברמן: לא.

ענת ליברמן: ב-123א יש העניין הזה של - - -

סיגל קוגוט: אתם ביטלתם.

סיגל קוגוט: הם ביטלו את האפשרות של הזוכה לבקש לבטל את ההחלטה בתקנה המקורית.

ענת ליברמן: בלי קשר למסלול המקוצר.

סיגל קוגוט: בלי קשר למסלול המקוצר, הם עשו תיקון על התקנה המקורית.

ענת הר אבן: לפי הנחייה מהישיבה הקודמת.

דוד רותם: יש לכם בעיה עם זה.

ענת הר אבן: אנחנו מודעות לבעיה.

ענת ליברמן: ברגע שתסתיים הוראת השעה, בהנחה שבאמת המסלול המקוצר אנחנו מאמינים שהוא יימשך ואנחנו ונאריך את הוראת השעה.

דוד רותם: למה אתם רוצים לקחת לזוכה את האפשרות לבטל, זה לא במסלול המהיר.

ענת הר אבן: הוא בכל מקרה הוא יכול להגיש בקשה לביטול, רק פה כרגע זה מותנה.

ענת הר אבן: הפרוצדורה פה מאוד מסובכת, אם הוא יגיש בקשה נפרדת לביטול העיקול, בוודאי שהרשם ידון בזה.

ענת הר אבן: אבל פה זה מן דבר מותלה ל-14 יום, וזה מעקב של המערכת.

דוד רותם: אבל זה לא במסלול המהיר.

דוד רותם: למה אתם עושים מעקפים מהצד, אתם יודעים מה אתם עושים?

דוד רותם: אתם מדליקים אותם, בשביל מה צריך את זה?

דוד רותם: אתם רוצים תקנות הוצאה לפועל לתקן, תתקנו.

דוד רותם: אל תעשו את זה בדרך עקיפה.

דוד רותם: זה לא נכון.

דוד רותם: אנחנו פה עוסקים במסלול המהיר, האמינו לי, יש בתקנות ההוצאה לפועל לתקן כל כך הרבה, אז תעשו תיקון מסודר.

ענת ליברמן: אבל גם לגבי המסלול המקוצר הזה, הכוונה היא כן להוריד את הפרוצדורה הזאת.

סיגל קוגוט: כן, רק לא תישלח לו הודעה.

ענת ליברמן: לא נשלחת גם ההודעה הראשונה על ביצוע העיכוב, ואז ממילא לא צריך לחכות - - - אדוני אני מבקשת לחזור למה שהיה נראה שסיימנו כבר קודם עם עניין פריסת החוב לתשלומים.

ענת ליברמן: ככל שאני חושבת על זה, יכול להיות שהתקנה מיותרת היות ואנחנו הולכים לקבוע את הטבלה בכללים, אז השאלה בשביל מה צריך את התקנה, כי לרשם יש הסמכויות לקבוע תשלומים, זה בלי קשר, יש לו את הסמכות הזאת.

ענת ליברמן: וממילא הורדנו את הסעיף הכללי של האצלה והסכמנו שהדברים ייקבעו בטבלות, אז בעצם אין צורך בתקנה.

סיגל קוגוט: מכוח מה הוא יאצול את זה?

אברהם מיכאלי: יש חוק.

ענת ליברמן: לפי החוק.

ענת ליברמן: בחוק יש סמכות.

ענת ליברמן: כל הדברים שיש לרשם סמכות לעשות במסגרת המסלול המקוצר, הוא יכול לאצול.

דנילו דרמן: הם רוצים לעקוף את הנושא של הטבלה.

ענת ליברמן: לא, ממש לא.

ענת ליברמן: הטבלאות ייקבעו בכללים.

דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב פה, שהרשם יקבע כללים אל טבלה - - -

סיגל קוגוט: מה מפריע לכם שהרשם יקבע את זה, כי בכל לשכה יש רשם אחר ואתם רוצים שהמנהל - - - שזה יהיה ארצי, מה מפריע לכם?

דוד רותם: זה מה שאני רוצה.

סיגל קוגוט: אז זה המנהל, זה לא הרשם.

ענת הר אבן: החוק קובע שמנהל מערכת ההוצאה לפועל יקבע בכללים, סדרים ותנאים להפעלתו של המסלול המקוצר.

ענת הר אבן: במסגרת אותם סדרים וכללים ראוי שייקבעו טבלאות, פה נאמרה שורה ארוכה של טבלאות.

ענת הר אבן: טבלה עד 5,000, טבלה עד 10,000.

ענת הר אבן: במסגרת אותם כללים שקובע מנהל מערכת ההוצאה לפועל, הרשם רשאי לאצול, זה מה שהקראנו קודם בסעיף 20ה.

ענת הר אבן: במסגרת אותם כללים שיפרסם המנהל תהיינה הטבלאות, והרשם ישקול אם הוא אוצל את האפשרות הזאת לאנשים שמפעילים את המסלול המקוצר.

סיגל קוגוט: יש שינוי לעומת 69א, כי מה שהיושב ראש אמר, שכלל לא יהיה ויתור על ריבית והצמדה, ואז זה כבר מחייב סעיף אחר.

ענת הר אבן: לגבי הריבית וההצמדה יכולים לדון בשאלון.

סיגל קוגוט: לא, זה לא רק בשאלון.

סיגל קוגוט: בעצם הוא אמר שהכלל יהיה שבמסלול מקוצר יהיו טבלאות, אבל בלי ויתורים על ריבית והצמדה.

סיגל קוגוט: ורק אם הזוכה יגיד "ברחל בתך הקטנה" שהוא מסכים לדבר כזה, ושזה יהיה בהסדר, רק אז זה יהיה.

סיגל קוגוט: זאת אומרת, זה לא יהיה תחת – אם את תעשי את זה תחת הסעיף הכללי, זה יאפשר לוותר בטבלה על הצמדה וריבית.

ענת ליברמן: אני חושבת קצת אחרת.

ענת ליברמן: כי אם אנחנו במסגרת הסעיף הזה בעצם נגיד לרשם אתה יכול להאציל את הסמכות הזאת שלך, ובלבד שקבעת איזשהו טבלה או משהו כזה.

ענת ליברמן: מה שיווצר זה שכל רשם לפי שיקול דעתו יכול - -

סיגל קוגוט: - -אז בסדר, הבנתי, אתם רוצים שזה יהיה המנהל ולא הרשם, כדי שיהיה ארצי.

סיגל קוגוט: אבל עדיין ההסדר הזה הוא מיוחד בזה שהוא לא כולל כדבר שבשיגרה ויתור על הריבית והצמדה, לכן אולי כן צריך איזה סעיף.

ענת הר אבן: הכלל - - -אלא אם הזוכה הסכים לויתור על הפרשי הצמדה וריבית.

ענת הר אבן: הויתור על הפרשי הצמדה וריבית הוא בשאלון.

ענת הר אבן: הזוכה מראש אומר - -

סיגל קוגוט: אני יודעת, אבל השאלה אם כותבים את זה או לא כותבים את זה, וזו השאלה שהיושב ראש יכריע בה.

סיגל קוגוט: בשאלון כן, אבל האם הוא רוצה להתנות בתקנות תנאי כזה, אמנם המנהל קובע אותה שיהיה ארצי, בסדר.

סיגל קוגוט: אבל שכלל אין ויתור על ריבית והצמדה, אלא אם כן הזוכה בשאלון אמר את זה במפורש.

סיגל קוגוט: ואם רוצים את זה, זה צריך להיות כתוב.

סיגל קוגוט: או שאתם מצהירים פה שזה יהיה כתוב בכללים, או שיהיה כתוב עכשיו בתקנה.

ענת הר אבן: המקום הנכון הוא במסגרת הכללים שמסדירים את כל אופן פריסת חוב ותשלומים.

דוד רותם: אני רוצה לוודא שתהיה טבלה, ובה יהיו דברים ברורים.

דנילו דרמן: שאין ויתור על ריבית והצמדה.

ענת הר אבן: אנחנו מתחייבים פה לפרוטוקול – אנחנו עובדים על זה, רק לא חשבנו שראוי לפרסם בכללים ברשומות לפני שאנחנו מסיימים את פרק התקנות.

ענת הר אבן: אנחנו מקבלים את הערת הוועדה, במסגרת הכללים תהיינה טבלאות מסודרות לפריסת תשלומים.

דוד רותם: ושם יהיה גם עניין - - -

סיגל קוגוט: אם כך לא מתייחסים פה בכלל לנושא הזה בתקנות.

ענת הר אבן: נכון, אנחנו מושכים את התקנה.

דוד רותם: תקנה 101ו – נמחק.

דוד רותם: אם כך, עכשיו נעסוק בטפסים.

סיגל קוגוט: כאן היה השינוי מהישיבה הקודמת לגבי ההתחייבות למידע חדש.

ענת ליברמן: הסעיף האחרון – כמו-כן אני מאשר למזכירות ההוצאה לפועל להפחית מגובה הפרשי הצמדה והריבית במסגרת הסדר תשלומים.

ענת הר אבן: ..."ובלבד שהחייב עמד בהסדר התשלומים שנקבע לו.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: רבותיי, מישהו מכם רוצה להעיר הערות על הטופס?

יחזקאל סיבק: שאלה, יש שם התחייבות של הזוכה במידה ויגיע לידי מידע חדש של החייב, הנני מתחייב להעבירו ללא דיחוי לידיעת - - -

דנילו דרמן: זה הסעיף הבא.

ענת ליברמן: עו"ד סיבק, אם אתה זוכר, בפעם הקודמת הייתה תקנה שחייבה את הזוכה להציג כל מידע חדש שהתקבל אצלו ללשכה, כדי שגם יקח בחשבון שאם הוא לא העביר את אותו המידע, אז הלשכה לא יכולה לפעול, כי המידע הזה לא הובא לידיעתה.

ענת ליברמן: היות וסיכמנו שזה בעצם תקנה שאין לה סנקציה- -

דנילו דרמן: תקנה 101ח?

ענת ליברמן: לא זוכרת מה זה היה, אבל ביטלנו את התקנה הזאת.

ענת ליברמן: אי אפשר לקבוע את זה כחובה בתקנה, כי ממילא אין סנקציה.

ענת ליברמן: אבל אנחנו כן מכניסים את זה בתוך השאלון, כך סוכם בוועדה.

יחזקאל סיבק: מה משמעות של ההתחייבות הזאת.

יחזקאל סיבק: זה יכול להיות משתמע לשני כיוונים.

יחזקאל סיבק: אם זה נועד כדי לפתור טענת רשלנות של הזוכה כלפי המרכז שהוא לא המציא מידע והמרכז לא יוכל לפעול, אז זה צריך להיות מנוסח אחרת.

יחזקאל סיבק: זה צריך להיות - ידוע לי שאם אני לא אמציא מידע עדכני שיהיה לי על החייב, המרכז לא יוכל לפעול בצורה יעילה לגבייה.

סיגל קוגוט: זה כתוב בריישא של הטופס.

יחזקאל סיבק: מה שמנוסח כרגע זאת התחייבות פוזיטיבית.

יחזקאל סיבק: כלומר, לכאורה, למרכז, או למערכת ההוצאה לפועל תהיה זכות גבייה כלפי הזוכה שלא מסר את המידע, זה מה שמשתמע אגב.

יחזקאל סיבק: אני יכול למצוא הגיון בזה.

יחזקאל סיבק: למשל, שגורם להתארכות ההליכים וכך הלאה.

יחזקאל סיבק: השאלה היא למה אתם מתכוונים.

יחזקאל סיבק: אני לא חושב שאתם מתכוונים להתחייבות פוזיטיבית אלא לשלילת האחריות של המערכת.

סיגל קוגוט: הם התכוונו להתחייבות פוזיטיבית.

דוד רותם: יש לי מידע ולא גיליתי לכם, אז מה קורה?

ענת הר אבן: ברור שאנחנו לא יכולים לקבוע סנקציה בתקנות.

דוד רותם: אז איזה מן התחייבות זאת?

דוד רותם: מה עומד מה עומד כנגד ההתחייבות?

דנילו דרמן: אין טעם לקבוע התחייבות שאין סנקציה - - -

סיגל קוגוט: בריישא כתבתם כבר.

דוד רותם: מה שאומר סיבק זה נכון.

ענת ליברמן: אני נוטה לקבל את ההערה.

סיגל קוגוט: לא, בריישא כתבתם כבר – "כל מידע שתוכל להמציא על החייב יסייע לגבייה".

סיגל קוגוט: בסדר, כותבים את זה בצורה חיובית.

דוד רותם: תנסחו את זה כמו שסיבק אומר, זה נכון.

ענת הר אבן: נחשוב על ניסוח.

דנילו דרמן: תעשו את זה לא בצורת התחייבות, תעשו בצורה שהוא מודע שהוא צריך - - -

ענת ליברמן: בצורת זה שאם הוא לא מביא את המידע, ואחר כך הוא לא יוכל לבוא ולטעון.

דנילו דרמן: אפילו לא כך, מכיוון שזה פותח פתח.

דנילו דרמן: הוא יבין שאתם מגינים על עצמכם, תכתבו את זה בצורה חיובית.

דנילו דרמן: " כל מידע חדש שיגיע לרשותך יסייע בידינו".

ענת ליברמן: כך זה כתוב היום.

דנילו דרמן: לכן לא צריך להוסיף שום דבר, או אולי צריך לחדד את זה.

דנילו דרמן: אל תוסיפו כלום, לא צריך.

ענת ליברמן: זה לא מגן עלינו מפני תלונות.

דנילו דרמן: אגב, גם אם תכתבו, זה גם לא יגן עליכם.

דנילו דרמן: חוסר הנוחיות שלי נובע מזה שאתם נכנסים לסרט שלפי דעתי הוא לא נכון במהות.

דנילו דרמן: לכן צריך להיזהר.

דנילו דרמן: כי מה שאני יכול לעשות במשרד שלי, אתם לא יכולים לעשות בתור מדינה, זה לא עובד בצורה כזאת.

ענת הר אבן: השורה האחרונה - ננסח אחרת בשאלון.

אברהם מיכאלי: אני שואל על סעיף 9 בשאלון.

אברהם מיכאלי: איך הגענו למצב שפה בטופס כביכול פוטרים אותו מהגשת בקשה מסודרת עם תצהיר.

ענת ליברמן: לא, לא פותרים אותו.

ענת ליברמן: יש אפשרות לזוכה בכל תיק רגיל לבקש שינקטו הליכים.

סיגל קוגוט: הוא שואל אם זה עם תצהיר.

ענת ליברמן: אמרנו שמי שהפעם יוזם את הבקשה באמצעות השאלון זה הזוכה, אבל מי שמגיש את הבקשה הזאת בפועל, זה עובד הלשכה, ואז הוא מגיש אותה עם תצהיר ועם הכל, רגיל.

אברהם מיכאלי: אז על ההליך לא מוותרים, זה מה שרציתי לוודא.

אברהם מיכאלי: כי ההליך הוא עדיין די דרקוני עם כל הכבוד לזוכה כדי שלא לפגוע בחייבים ולפי הטופס כבר יגישו להם.

ענת הר אבן: לא בכל תיק תוגש - - -

אברהם מיכאלי: בגלל זה צריך את הבקשה מסודרת עם תצהיר.

ענת הר אבן: ושיקול דעת של רשם.

ענת הר אבן: (היו"ר: אברהם מיכאלי – שעה 10:40)

אברהם מיכאלי: יש למישהו הערה לפני גמר הדיון?

סיגל קוגוט: עם התיקונים שסוכמו.

אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים להצביע על התקנות - תקנות ההוצאה לפועל (הוראת שעה), התש"ע-2009, עם התיקונים שהתקבלו היום בוועדה, וגם כמובן בישיבות הקודמות.

אברהם מיכאלי: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין מתנגדים – אין תקנות ההוצאה לפועל (הוראת שעה), התש"ע-2009 התקבלו.

אברהם מיכאלי: התקנות מאושרות.

אברהם מיכאלי: בשעה טובה.

קריאות: תודה רבה.

אברהם מיכאלי: הישיבה נעולה.

אברהם מיכאלי: תודה רבה.