ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 105, 2009-11-16 10:00

אופיר אקוניס: בוקר טוב.

אופיר אקוניס: אנחנו בהצעת חוק התקשורת הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – יידוע לקוחות בדבר אתרים פוגעניים ברשת האינטרנט ואפשרות ההגנה מפניהם), התשס"ט-2009.

אופיר אקוניס: זאת הצעה שלך, חבר הכנסת מילר, יחד עם אחרים, חברי סיעתך.

אופיר אקוניס: דניאל איילון הוא גם כן?

אופיר אקוניס: הוא כבר סגן שר.

אלכס מילר: לפני שהיה סגן שר הוא חתם על זה.

אלכס מילר: הוא לא נמצא אז צריך למחוק אותו.

אלכס מילר: בתאריך 28 באוקטובר החוק הזה אושר בקריאה הטרומית במליאת הכנסת, ואני מבין שאתם רוצים לחייב את הספקים, להודיע על אתרי הימורים, תעמולה גזענית ומסרי שנאה ופורנוגרפיה.

אלכס מילר: נכון?

אלכס מילר: נכון.

אופיר אקוניס: אולי תסביר את ההצעה שלך?

אלכס מילר: תודה, אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: הצעת חוק זו באה לתקן מצב שנוצר היום בעקבות שימוש באינטרנט.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על כך שילדינו נחשפים לאותם אתרים שאנחנו בתור הורים לא היינו רוצים שהם ייחשפו אליהם.

אלכס מילר: הבעיה היא במודעות.

אלכס מילר: היום, לפי כל המחקרים, ההורים עצמם לא מודעים לאתרים שבהם הילדים שלהם גולשים, אין להם כלים שהם יודעים להשתמש בהם.

אלכס מילר: אני חוזר ואומר שההורים לא מודעים לכלים שקיימים במערכת מסיבה מאוד פשוטה, שהם לא מקבלים מידע.

אלכס מילר: אבל אתה נחשף למצב ברגע האמת.

אלכס מילר: אני מאמין שכאשר הלקוח יקבל עלון מודפס בדבר הסכנות בחשיפה באינטרנט הוא יכול להרים טלפון לספק והצוות יכול ללוות את הלקוח.

אופיר אקוניס: אלא אם כן הם רואים.

אלכס מילר: אלא אם כן הם רואים, אבל גם אז אתה בא לתקן מצב שאתה נחשף אליו ברגע האמת.

אלכס מילר: זאת אומרת לא היית רוצה שהילד שלך ייקלע למצב שמישהו מנצל את המצב שהוא גולש באינטרנט בצ'אטים כמו פייסבוק או במקומות אחרים, ומישהו אחר מנצל את העניין הזה.

אלכס מילר: שמענו על אותם סיפורים שבהם האינטרנט נוצל כדי לפגוע בילדים ולהשתמש בבמה הזאת ולנצל את עצם העובדה שהילדים לא כל כך מבינים עם מי בדיוק הם מדברים, כי סך הכול מי שנמצא בצד השני יכול להזדהות וגם לא להזדהות.

אלכס מילר: מה שאנחנו רוצים לעשות זה כמו שקיים היום במערכות.

אלכס מילר: אני יכול לתת דוגמה לחברות כמו יס והוט שמודיעים באינטנסיביות און-ליין ללקוחות על הסכנות ונותנים כלי ממשי לאותם הורים לקחת את ההחלטה לידיהם ולחסום.

אלכס מילר: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שהמדינה היא זאת שעושה את הרגולציה בתכנים או רגולציה מבחינת חסימות בתוכן באינטרנט.

אלכס מילר: זאת החלטה של מבוגר.

אלכס מילר: המצב היום בשטח הוא שאנחנו לא חותמים על חוזה ממשי עם הספק, אלא הכול מתבצע דרך הטלפון, ובדרך כלל מי שמבצע את העסקה הם אותם ילדים שרוצים להתחבר לאינטרנט.

אלכס מילר: בסך הכול מה שהם צריכים זה כרטיס אשראי מההורה, וההורה מאשר את העסקה, ומפה והלאה אין לנו שמץ של מושג מה קורה עם הילדים.

אלכס מילר: לרוב אנשים מבוגרים יוצאים לעבודה בבוקר, חוזרים בערב, ואין להם שמץ של מושג איפה הילדים גולשים.

אלכס מילר: בהצעת החוק הזאת אני מאמין שכאשר הלקוח יקבל עלון מודפס שבו הספק מסביר על הסכנות שיש בחשיפה של ילדים לאתרים מסוימים, כולל האפשרויות שנותן אותו ספק לחסימה ולהתמודדות עם הבעיה, הוא יכול פשוט להרים טלפון לספק, ואני מאמין שהצוות הטכני של ספק האינטרנט יכול ללוות את הלקוח, ומהקל עד הקשה לחסום את אותם אתרים שההורה לא מעוניין בהם.

אופיר אקוניס: אבל חוץ משליחת עלון יש גם פרסום מידע באתר האינטרנט של החברה, מידע - - - שנחתם עם הלקוח, מסירת המידע ללקוחות - -

אלכס מילר: זה לא בעיה.

אלכס מילר: כמה מהלקוחות נכנסים לאתרים הרשמיים של הספקים?

אלכס מילר: אבל זאת גם אחת הדרכים שמביאים למודעות.

אלכס מילר: הספקים עצמם מעוניינים בכך שהבמה שלהם לא תנוצל לפגיעה בילדים, ובסופו של דבר החוק הזה הוא מן ההיבט חינוכי ולא מן ההיבט של רגולציה.

אלכס מילר: בסופו של דבר הוא גם יכול לתרום לתיקון המצב האבסורדי שנתקלנו בו.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אנחנו בדיון ראשון על הצעת החוק בוועדה.

אופיר אקוניס: בוודאי נשמע את כל ההערות לדברים, והן רבות, אני מניח.

אופיר אקוניס: זאת הצעת חוק שהנחת אותה בכנסת הקודמת.

אופיר אקוניס: מה קרה בכנסת הזאת?

אופיר אקוניס: מה הייתה עמדת הממשלה?

דנה נויפלד: מתנגדת.

אלכס מילר: בכנסת הקודמת אנחנו הנחנו את החוק הזה.

אלכס מילר: הוא עבר בקריאה טרומית.

אלכס מילר: היה חוק נוסף של חבר הכנסת אמנון כהן שהיה קצת יותר דרמטי מהחוק שלי עם התערבות של ממשלה בתוכן- -

אופיר אקוניס: זה בכנסת הקודמת.

אלכס מילר: כן.

אופיר אקוניס: הוא לא חידש, למיטב ידיעתי.

אופיר אקוניס: הוא דיבר איתי פה במסדרון ואמר לי שיש לו כוונה, ואמרתי לו שאני לא מתכוון לקדם- -

דנה נויפלד: לא חל דין רציפות.

אופיר אקוניס: תפיסתי האישית לא תואמת את הצעת החוק של אמנון כהן.

אופיר אקוניס: תכף נשמע גם לגבי הדבר הזה.

אופיר אקוניס: מה הייתה עמדת הממשלה בעניין החוק הזה?

אלכס מילר: עמדת הממשלה הייתה אז נגד.

אלכס מילר: גם הפעם הממשלה התנגדה בעקבות העמדה המקצועית של המשרד.

אלכס מילר: לאחר ששוחחתי עם שר התקשורת הגענו להבנות.

אלכס מילר: החוק עבר קריאה טרומית.

לאה ורון: בדיון במליאת הכנסת ב-28 באוקטובר- -

אופיר אקוניס: בהצבעה הטרומית.

לאה ורון: - - אומר שר התקשורת: "אדוני היושב ראש, אנחנו חשבנו שאין צורך בחוק בגלל שכבר על האריזות, כפי שאמר חבר הכנסת מילר, על חלקן מופיעה אזהרה.

לאה ורון: אבל אני הסכמתי לא להתנגד לחוק ולתמוך בו כי מדובר באמת בהפצת עלונים ובדברי הסבר.

לאה ורון: אנחנו בעד הגנה על ילדים", וכולי.

לאה ורון: אז אומר יושב ראש הכנסת שהוא מבין ש"השר תומך.

לאה ורון: הוא תמך, אין מתנגד לתמיכת הממשלה.

לאה ורון: רבותיי, אנחנו הולכים להצביע".

אלכס מילר: אבל מבחינת סדר המשילות שלנו- -

אופיר אקוניס: זה ניסוח מדהים, אגב, "אני הסכמתי לא להתנגד".

אופיר אקוניס: אפשר פשוט להגיד, אני תומך או מתנגד או בלי עמדה.

אלכס מילר: גם הבוקר שוחחתי עם השר, והסיכום שלנו הוא שהחוק צריך לעבור פורמלית לעבור ועדת שרים ולקבל תמיכה.

אלכס מילר: אני מאמין שבוועדת השרים השר ישנה את עמדתו ל"תומך", ואז נקבל גם את תמיכת הממשלה.

אלכס מילר: בהיבט הפורמלי אנחנו לא רוצים לפרוץ את המצב שהצעות חוק מתקדמות ללא תמיכת הממשלה, אבל אני מאמין שבסופו של דבר החוק יעלה חזרה לוועדת שרים לחקיקה, השרים יתמכו, ונוכל להתקדם הלאה.

אלכס מילר: זאת גם המחויבות שלי, אדוני היושב ראש, לשר ולקואליציה, שהחוק לא יקודם ללא תמיכת הממשלה.

אופיר אקוניס: הבנתי, תודה.

אופיר אקוניס: דנה, מי מייצג את משרד התקשורת?

ליאת גלזר: אני.

אופיר אקוניס: כדי שנבין בדיוק את ההסכמה שלא להתנגד.

ליאת גלזר: כמו שחבר הכנסת מילר אמר, עמדת הממשלה בוועדת שרים הייתה להתנגד.

ליאת גלזר: בזמנו עמדת השר הייתה להתנגד - -

אופיר אקוניס: עוד לפני הטרומית.

אופיר אקוניס: ואז קרה משהו בין ועדת השרים לקריאה הטרומית.

ליאת גלזר: כן.

ליאת גלזר: העמדה של השר בזמנו הייתה להתנגד מהטעם שההסדרה מאוד דומה למה מציע הציע חבר הכנסת מילר וקיימת כבר ברישיונות ספקי האינטרנט.

ליאת גלזר: כלומר לא הייתה איזושהי התנגדות עקרונית לעיקרון שמציג פה חבר הכנסת מילר של יידוע לקוחות, אלא מן הטעם שהדבר כבר מוסדר.

ליאת גלזר: לכן בקריאה טרומית - -

אופיר אקוניס: לא הייתה התנגדות.

ליאת גלזר: הוא הסכים שלא להתנגד, וכמו שמסר חבר הכנסת מילר, מבחינת הסדר הנכון של הדברים בכוונת השר להביא שנית את ההצעה לוועדת שרים כדי להשיג את תמיכת הממשלה.

ליאת גלזר: כל עוד עמדת הממשלה להתנגד אנחנו מחויבים, כמובן, להחלטת הממשלה.

אופיר אקוניס: ברור.

דנה נויפלד: כמו שליאת אמרה אין התנגדות עקרונית להצעה.

דנה נויפלד: ההצעה היא מצוינת; היא כל כך מצוינת שהיא כבר קיימת, זה כבר חלק מהסדרה קיימת, וההתנגדות שלנו הייתה רק באשר לסוג ההסדרה שעושים בחוק להבדיל מהסדרה פרטנית שאנחנו עושים ברישיון או בתקנות.

דנה נויפלד: ההסדרה הפרטנית הזאת היא מסוג ההסדרה שאנחנו נוהגים לעשות ברישיון ובתקנות.

דנה נויפלד: זה לא לעניין בחוק.

אופיר אקוניס: יהושע פלג, עמותת אשנ"ב – אנשים למען שימוש נבון באינטרנט.

אופיר אקוניס: בבקשה.

יהושע פלג: בוקר טוב.

יהושע פלג: לדעתנו, העמדה של הצעת החוק מתאימה בדיוק לתפיסה של עמותת אשנ"ב.

יהושע פלג: אנחנו רוצים להביא את המודעות לנושא לכלל ההורים ולכלל הציבור.

יהושע פלג: אני כחבר בעמותה, כהורה וכאזרח במדינה שמחובר לאינטרנט, מעולם לא ראיתי שמישהו מיידע אותי שהדבר הזה קיים ושיש בעיות באינטרנט, ונכון מאוד שזה יקרה.

יהושע פלג: אין פה כפייה, אין פה אכיפה דורסנית – יש פה בסך-הכול הבאה למודעות, יצירת אינפורמציה והעברתה לכל האנשים, ולדעתנו, זה כיוון נכון בצורה המדתית ביותר.

יהושע פלג: זה לא כופה ומביא את האינפורמציה לידיעת כולם בצורה שוויונית.

יהושע פלג: אפשר להביא את זה גם בצורה של אימיילים ובצורה של אתרים – כל ספק יכול לעשות את זה בדרך הנראית לו.

יהושע פלג: אם זה יעזור לצמצום נזקים במספר מקרים, כבר השגנו את מה שעשינו בלי לכפות את דעתנו על אף אחד במדינה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: בבקשה.

יהונתן קלינגר: גם אני מעמותת אשנ"ב וגם מקואליציית בלוגרים.

יהונתן קלינגר: אנחנו, כמובן, תומכים בהצעת החוק של חבר הכנסת מילר.

יהונתן קלינגר: אני רק רציתי להוסיף למה ששוקי אמר קודם: אשנ"ב ואיגוד האינטרנט מפעילים כבר קרוב לשנה הדרכה של הורים במקומות העבודה ובבתי ספר ומדריכים ילדים בבתי ספר בנוגע לשימוש ברשת, להכיר להורים מה הילדים עושים ולהדריך, והפעילות הזאת זוכה להצלחה, מקבלת פידבק יפה, ואנחנו מקווים שנוכל להראות נתונים על מספר ההורים המיודעים.

יהונתן קלינגר: חשוב להגיד שהפעילות הזאת מתקיימת כרגע על ידי גופים של חברה אזרחית, ויכול להיות שיש מקום לשתף פעולה עם הממשלה ולקדם תוכנית לאומית כדי לקדם אוריינית אינטרנטית.

יהונתן קלינגר: אוריינות כזו מקטינה את הפער הדיגיטלי, מקדמת אוכלוסיות חלשות שיכולות לעבוד מרחוק ומקדמת חינוך ושיח בין הורים לילדים, שזה הדבר הכי חשוב – לא אכיפה, לא צנזורה – הורים שידברו עם ילדים ויהיו בקשר.

יהונתן קלינגר: זה מה שאשנ"ב רוצה להגיד פה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: מיטל בשארי, בבקשה.

מיטל בשרי: המועצה לצרכנות מברכת על הצעת החוק הזאת.

מיטל בשרי: היא רואה חשיבות ברוכה בהצעה הזאת.

מיטל בשרי: החוק הזה הוגן כי לא תמיד הוא נותן מידע על קיום התופעה, על הדרכים להתגונן בפניה ועל שיקול דעתם של הצרכנים וההורים.

מיטל בשרי: היום ההורים פותחים את המדיה לילדים שלהם, אבל לא לסיכונים שלהם.

מיטל בשרי: אלה שיטענו שזה כבר מוסדר – יש חשיבות דקלרטיבית להכנסת החוק וחקיקתו.

מיטל בשרי: היום אנחנו רואים תופעה של ירידה בגילאי הנוער ששותה ומעשן, ולכן יש חשיבות מיוחדת ליידע את ההורים ולהסדיר את העניין בחוק.

אופיר אקוניס: הערות נוספות.

יפעת בויאר: אני מהמועצה לשלום הילד.

יפעת בויאר: אני רוצה לחלק את ההערות לשניים: החלק הראשון ברמה העקרונית והחלק השני ברמה הפרטנית יותר.

יפעת בויאר: יגיד לי היושב ראש אם זה הזמן להתייחס לסעיפי החוק.

אופיר אקוניס: אנחנו בדיון ראשון בעניין, ולכן אני מציע שכל מי שרוצה להעיר את הערותיו יעלה אותן כבר היום.

אופיר אקוניס: מכיוון שוועדת השרים צריכה לשוב ולהתכנס מחדש, כפי שהודעת, אנחנו כמובן נחכה לעמדה שלה.

אופיר אקוניס: אנחנו מוצאים את עצמנו בכל מיני שינויים תוך כדי תנועה, אז זה בסדר, זה גם לגיטימי.

אופיר אקוניס: אנחנו לא מצביעים היום וגם לא מתחילים בהקראה.

אופיר אקוניס: לכן את יכולה לשים על השולחן את כל ההערות.

יפעת בויאר: בשלב הראשון ברמה העקרונית הצעת החוק היא טובה ומבורכת, אבל אנחנו סבורים שהיא חסרה.

יפעת בויאר: אנחנו בעבר כבר הבאנו לוועדת הכלכלה נוסח להצעת חוק אחר שכולל בתוכו גם את החובה לספק לצרכנים את תוכנות הסינון ולא החובה לסנן.

יפעת בויאר: שתהיה היכולת של הצרכן לבחור בעצמו לפי צרכיו ולפי עולם הערכים שלו לבחור לעצמו את דרגת הסינון הנדרשת.

יפעת בויאר: אלמנט זה חסר בהצעת החוק הנוכחית, ולדעתי, הוא חשוב.

יפעת בויאר: בהקשר הזה בגלל חוסר המודעות צריך ללכת צעד אחד קדימה, ובמקום מסוים להאכיל את הציבור בכפית.

יפעת בויאר: זאת אומרת להביא גם את תוכנות הסינון אליו הביתה.

יפעת בויאר: כולם טוענים שזה סיפור מאוד יקר.

אופיר אקוניס: מה קורה בחו"ל?

אופיר אקוניס: איך זה עובד?

אופיר אקוניס: האם ההצעה הזאת מתבססת על אמירה בעולם המערבי?

יפעת בויאר: אין לי תשובה לכך.

יפעת בויאר: אני לא יודעת מה קורה.

יפעת בויאר: ברמה הפרטנית יש שינויים שצריך לשים לב להם.

יפעת בויאר: כשאנחנו מדברים על אתרים פוגעניים זה לא אתרים שמיועדים להצגת חומר - - -

אתי בנדלר: אלה כבר הערות נוסח.

יפעת בויאר: זה גם הערות נוסח וגם הערות מבניות.

אופיר אקוניס: אז כשנגיע.

יפעת בויאר: ההערה המרכזית היא להוסיף את החובה לספק לצרכן את תוכנת הסינון, לא רק ליידע אותו.

קריאה: חינם?

יפעת בויאר: חינם.

אופיר אקוניס: בטח לחברות יש גם אמירה או לפחות עמדה, אז תכף נשמע.

אורי אזולאי: אני מנכ"ל חברת פיורסייט.

אורי אזולאי: אנחנו מפתחים תוכנות להגנה על ילדים באינטרנט.

אורי אזולאי: התוכנה שלנו נמכרת בכל העולם, וכל ספקי האינטרנט בארץ מספקים את התוכנה שלנו.

אורי אזולאי: שמענו בעבר והיינו מעורבים עם חבר הכנסת כהן, ולדעתנו ההצעה אז הייתה מאוד רדיקלית ולא מקובלת.

אורי אזולאי: ההצעה הזאת היא טובה, אנחנו תומכים בה, ואנחנו חושבים שהיא לא הולכת מספיק קדימה.

אורי אזולאי: יש כאן שני חלקים: האחד, ליידע בנוגע לאתרים פוגעניים והחלק השני – ליידע שקיימות תוכנות.

אורי אזולאי: לדעתנו, זה כמו לעשות את האנלוגיה, ברשותך, ולהגיד להורים שהסכנה בדרכים קיימת, אבל לא לחייב את יצרני הרכבים לספק חגורות בטיחות.

אורי אזולאי: יש מודל שהוא מאוד מפותח בצרפת ומוטמע, וכנראה שהוא יועתק בידי האיחוד האירופי, ושם אין צנזורה, אין אכיפה- -

אופיר אקוניס: - - - זה בחקיקה, כמובן.

אורי אזולאי: זה בחקיקה.

אופיר אקוניס: אני רואה שצרפת היא מדינה מאוד מתקדמת מבחינת חקיקה בתחום הרגולציה התקשורתית, כולל עמלות הפרסום.

אופיר אקוניס: זה לישיבה הבאה.

אתי בנדלר: יש שם רפורמה אדירה לאחרונה בנושא של השידור הציבורי.

אופיר אקוניס: אז אולי תבוא לכאן משלחת של הצרפתים.

לאה ורון: השאלה היא באיזה מלון.

אופיר אקוניס: אני אמרתי שהם יבואו לכאן.

יורם מוקדי: זה מה שעשינו בהוט- - -

אורי אזולאי: אם כך, אין שם שום אכיפה, שום צנזורה, התוכנה מותקנת על המחשב הביתי.

אורי אזולאי: ההורה מחליט אם הוא רוצה או לא רוצה, הדיפולט של ההורה הוא "כן, אני רוצה", ויש שלוש רמות סיווג: פרופיל לבוגר, פרופיל לנער ופרופיל לקטין, וזה מאוד פשוט להתקין.

אורי אזולאי: התוכנות מאוד זולות, זה מחיר נומינלי.

אופיר אקוניס: מהו?

אורי אזולאי: המחיר כיום הוא כעשרה שקלים לחודש למשתמש.

אורי אזולאי: אם זה יהיה כלל ארצי המחיר יכול לרדת פי שניים ופי שלושה.

אלכס מילר: אנחנו עומדים בשלב קצת מוקדם יותר, כי אני יכול להגיד לך שאפילו בגוגל אתה יכול לחסום מנוע חיפוש למילים מסוימות, אבל הבעיה היא שאנשים לא יודעים מראש אז הם לא עושים את הצעד הראשון.

אלכס מילר: כשתהיה מודעות לבעיות אני מאמין שאנשים ישתמשו.

אופיר אקוניס: אני מסכים איתך.

אופיר אקוניס: אין ויכוח על כך שצריך לשים את הגבולות הללו.

אופיר אקוניס: כל תחום האינטרנט הוא פרוץ, ואני בכלל לא חושב שהמדינה נתנה אמירה לגבי תחום האינטרנט בכלל, וגם בזה מעניין לראות מה קורה בעולם המערבי- -

אתי בנדלר: אין אמירה מקיפה, יש אמירה נקודתית.

דנה נויפלד: יש נקודות ספציפיות.

אופיר אקוניס: אנחנו עוסקים ברגולציה על העולם האחר: טלוויזיה רב ערוצית, רדיו רב ערוצי ומסחרי וכדומה, הוט, יס והשידור הציבורי, כמובן, שהוא הכי קרוב להשקה עם הממשל.

אופיר אקוניס: אבל עניין האינטרנט באמת פרוץ וצריך לשים את הגבולות.

אופיר אקוניס: אני חייב להגיד לך, חבר הכנסת מילר, שבשלושת החודשים האחרונים אני מוצא את הילד שלי שיחגוג 6 בעוד שלושה חודשים קודם משתלט על הטלוויזיה, ועכשיו הוא קצת זז מהטלוויזיה ומחלק את זמנו בין הטלוויזיה לבין המחשב- -

אתי בנדלר: כי זה מיושן כבר.

אופיר אקוניס: הוא עדיין צופה בתוכניות וגם שם הוא כבר יודע איך להיכנס ל-V.O.D, והוא בוחר.

אופיר אקוניס: זה לא מוגבל, אז הוא בוחר חבילות לילדים.

אופיר אקוניס: זה דבר לא ייאמן.

אופיר אקוניס: לכן צריך לשים את הגבול.

אופיר אקוניס: רוב הזמן ההורים לא בבית ובאמת צריך לשים גבולות גם מבחינה חינוכית.

אלכס מילר: הילד שלי כבר בן 8.

אלכס מילר: הוא ישב וגלש, אז אני שומע אותו מהחדר שואל אותי, אבא, מה הכתובת שלנו, מה מספר הטלפון- -

אופיר אקוניס: ומה כרטיס האשראי.

אלכס מילר: ואז הוא שאל, מה זה כרטיס אשראי.

אלכס מילר: אז נכנסתי לחדר, ואז הסתיים העסק.

אופיר אקוניס: לחשוב מה לנו היה בגיל 8.

אופיר אקוניס: היינו מחכים לתחילת השידורים של "רגע עם דודלי".

לאה ורון: "פרפר נחמד".

אופיר אקוניס: אני לא "פרפר נחמד", בגיל 6 אני late 70s.

אופיר אקוניס: אולי אני נראה יותר צעיר- -

אלכס מילר: היה רייטינג מאוד גבוה לערוץ 1 בגיל שלך.

אופיר אקוניס: בהחלט.

אופיר אקוניס: קרוב ל-90%, אפילו יותר.

אופיר אקוניס: אתה יודע שפעם הייתה ידיעה בעיתון שגם לעיגול עם הצפצוף בערוץ 1 בסוף השידורים בלילה היה 3% רייטינג.

אורי אזולאי: להבדיל מההצעה של חבר הכנסת כהן שחייבה את ספקי האינטרנט להתקין שרתים, כי היה מדובר בריכוזיות ובצנזורה, ושם היה חשש, כאן מדובר על חצי צעד קדימה, ולהגיד, יש תוכנות, תתקינו אותם על המחשבים.

אורי אזולאי: העלות כמעט מינימלית.

אורי אזולאי: ההצעה היא מצוינת וטובה.

אורי אזולאי: לדעתנו, טיפה פרווה, אפשר חצי צעד קדימה.

אופיר אקוניס: אנחנו נעסוק בהרחבה בסעיפים, אולי נתחיל היום.

יפעת בויאר: אגב האנקדוטות שהועלו, עוד סוגיה שחשוב שתובא לידי ביטוי בחוק הזה בין ביידוע ובין בדרכים הנוספות שאנחנו מדברים עליהם בכל הנושא הצרכני.

יפעת בויאר: היום היכולת והיד הקלה שבה אפשר לבצע עסקאות צרכניות באינטרנט- -

אתי בנדלר: אני מניחה שהכוונה לסכנות הנוספות הקיימות ברשת האינטרנט.

יפעת בויאר: נכון.

אתי בנדלר: צריך להגדיר את זה.

אתי בנדלר: זה ברמה של נוסח.

מיטל גרייבר שוורץ: אני מאיגוד האינטרנט הישראלי.

מיטל גרייבר שוורץ: אנחנו מתעסקים כבר כשש שנים בנושא של גלישה בטוחה באינטרנט גם להורים, גם לילדים, גם למורים בשיתוף עם משרד החינוך.

מיטל גרייבר שוורץ: הצעת החוק היא הצעה מצוינת; חשוב שהיא תהיה מחוץ לתקנות.

מיטל גרייבר שוורץ: אני באופן פרטי בתור לקוחה של ספק אינטרנט מעולם לא קיבלתי יידוע.

מיטל גרייבר שוורץ: חשוב להוסיף – בהצעת החוק או בתקנות – גם מספר התראות שיישלחו על ידי ספק האינטרנט ולא אחת בעת ההצטרפות, וכן שהיידוע שלהן לא יהיה פרסומי.

מיטל גרייבר שוורץ: כלומר יידע על כך שקיימים פתרונות, אבל לא יהיה פרסום לשירות שהם נותנים – והם נותנים את הפתרונות האלה.

מיטל גרייבר שוורץ: מפרסומת אנחנו נוטים להתעלם, וחשוב שההורים יידעו על הסכנות הקיימות ברשת.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: אייל שגיא, בבקשה.

אייל שגיא: אני פה בשם מייקרוסופט.

אייל שגיא: גם אנחנו, כמובן, תומכים בהצעה הזאת.

אייל שגיא: אבל חשוב לציין, כמו שציינה עמותת אשנ"ב, שהטיפול לא צריך להיות בצד ההורים, אלא גם בצד הילדים.

אייל שגיא: למשרד החינוך יש תפקיד מאוד חשוב וכן לאיגוד האינטרנט.

אייל שגיא: אנחנו משתתפים ביום הלאומי לאינטרנט בטוח, ומשרד החינוך עוזר, אבל זה משהו שצריך לקדם אותו הרבה יותר.

אייל שגיא: יום אחד בשנה זה נחמד, אבל זה לא מספיק.

אייל שגיא: צריך תוכניות לימודים.

אייל שגיא: אני מניח שמשרד החינוך נמצא פה, ומאוד כדאי שיהיה בדיונים כאלה.

אלכס מילר: לפני שאנחנו מגיעים לחינוך, אני בטוח שאם תבדקו במשרד החינוך ובבתי ספר, יש מעט מאוד מקומות שבהם יש מערכת סינון בבתי הספר.

אלכס מילר: לכן אנחנו שלב אחד לפני כן.

ערן גרף: אני מבזק בינלאומי.

ערן גרף: כמו שאמרו פה נציגי משרד התקשורת והמשפטים, הנושא כיום כבר מוסדר ומעוגן בצורה כזו או אחרת ברישוי שלנו.

ערן גרף: יחד עם זאת גם לנו יש כלים שנועדו לסנן ברמה הרשתית וגם ברמת הלקוח עצמו.

ערן גרף: לכן מוצרים קיימים היום בשוק, ובהנחה שאנחנו מתעניינים בנושא היידוע שהוא יותר לאומי- -

אופיר אקוניס: כלומר איך אתה מציע לעשות את זה?

ערן גרף: כמו שאמרו פה על ידי מהלך של חינוך, יידוע וגיבוש הסדרה נכונה שהממשלה תיזום בנוגע לגלישה בטוחה באינטרנט.

ערן גרף: זה נעשה גם היום, אולי בפורומים קטנים ומצומצמים, אבל יחד עם משרד החינוך, וכמובן, גם יידוע של ההורים.

לאה ורון: אני מבקשת להדגיש שנציגי משרד החינוך הוזמנו, ואף נרשמו שתי נציגות ממשרד החינוך שהיו אמורות להגיע.

סיגלית סובל סביון: אני כאן.

אופיר אקוניס: אז בואי שבי ליד השולחן, נשמע גם אותך.

אופיר אקוניס: את מייצגת את עמדת המשרד?

סיגלית סובל סביון: אני מייצגת את השירות הפסיכולוגי ייעוצי במשרד החינוך.

אופיר אקוניס: אז רק הוא יסיים, ואת תוכלי לומר את דברייך.

ערן גרף: כלים קיימים היום בהנחה שמי שרוצה יכול להשתמש בהם, גם ברמת הרשת, כלומר לקנות שירותים מספקי האינטרנט או ברמת הלקוח הבודד שירכוש את השירותים באופן עצמאי.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: משרד החינוך, בבקשה.

סיגלית סובל סביון: אנחנו פעילים במשרד החינוך ביום הלאומי לאינטרנט בטוח.

אופיר אקוניס: זה באמת פעם בשנה.

סיגלית סובל סביון: כן.

סיגלית סובל סביון: אנחנו כרגע פועלים גם במסגרת תוכנית כישורי חיים שנערכת כל השנה עם התלמידים, ואנחנו מכניסים פנימה יחידות רלוונטיות להקשר של האינטרנט.

סיגלית סובל סביון: במקביל אנחנו עובדים על המודעות של אנשי המקצוע שלנו.

סיגלית סובל סביון: קודם כול, דיברנו על המודעות כאן, שהיא באמת הבעיה המרכזית, שאנשים לא מודעים.

סיגלית סובל סביון: אנחנו כרגע פועלים להגברת המודעות ופיתוח מבנים ויחידות בתוכנית הלימודים של הייעוץ הפסיכולוגי שלנו שילוו אותה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: יורם, בבקשה.

יורם מוקדי: הוט היא לא ספק גישה לאינטרנט, אבל היא הגישה בקשה לפני שנה וחצי למשרד התקשורת, ואנחנו מעריכים שתוך 15-10 שנה נקבל את הרישיון.

יורם מוקדי: באינסטינקט כשמשהו מחייב אותך לעשות משהו אתה צריך להתנגד בתור ספק, אבל לפעמים צריך להיות הגון ולהגיד שאם משהו נראה הגיוני וסביר צריך לברך עליו.

יורם מוקדי: אחרי כל מה שעברנו בכנסת הקודמת ברעיונות שונים יש פה משהו ממש בסדר.

יורם מוקדי: אני מקווה שלא יקלקלו את זה תוך כדי תנועה וינסו להגיע ל"הכי טוב שיש", ובסוף לקלקל גם את הדבר הזה שהוא דבר חקיקה סביר.

יורם מוקדי: מעבר להערות פרטניות לחוק זה הרגע להגיד שמבחינת מודעות מועצת הכבלים והלוויין מחייבת את הוט ואת יס לשדר תשדירים זה כמה שנים כבר בעניין מודעות הורים לאפשרות של סינון באמצעות הממיר.

יורם מוקדי: כמו שערן אמר פה, בהחלט יש אפשרות שהמדינה תשתמש בכלי הזה שנקרא תשדיר שירות – אני מוכן להתנדב לשדר את זה חינם אצלנו – שקורא לאנשים לקרוא כלי סינון מסוימים לאינטרנט.

יורם מוקדי: תודה.

יהושע פלג: אחד הדברים שצריך ליידע את הציבור הוא לא לגבי אפשרויות הסינון, אלא גם לגבי כלים כמו קוד פתוח.

יהושע פלג: כי יש אמצעי סינון של ספקים, יש אמצעי סינון של חברות שמספקות את זה שבטח יעשו לעצמם פרסומת, אבל יש גם כלי של קוד פתוח שמי שיודע ויכול להשתמש בזה מוזמן להשתמש.

יהושע פלג: אם נקבל את כל המגוון הזה נוכל להשיג פתרון שייתן תשובה למרבית האנשים שמעוניינים להשתמש בו.

יהושע פלג: מי שלא מעוניין לא ישתמש ואף אחד לא יכריח.

אתי בנדלר: האם יש כלים לסינון תכנים מעבר לסינון אתרים?

יהושע פלג: כן.

יהושע פלג: יש כלים לסינון תכנים שלא בודקים את האתר עצמו, אלא את התוכן שעובר גם מבחינה צורנית וגם לפי רשימה שמית.

יהושע פלג: אבל הכלים מאוד מגוונים בנושא הזה.

אתי בנדלר: נצטרך להביא את ההערה הזאת בחשבון כשנקרא.

יהושע פלג: דרך אגב, איגוד האינטרנט הקים אתר שנקרא safe.org.il..

יהושע פלג: www שבו יש רשימה של הרבה מאוד כלים שנועדו לסינון ולהגנה.

יהושע פלג: הרשימה מתעדכנת מדי פעם, וגם היום כל אחד שרוצה יכול להיכנס ולהסתכל שם.

יהושע פלג: זה נמצא באתר של איגוד האינטרנט וגם באתר של עמותת אשנ"ב שמפנה אל הרשימה הזאת.

יהושע פלג: אם זה יהיה מפורסם יותר על ידי הספקים עצמם זה פשוט יקדם את הנושא.

אופיר אקוניס: בכל מקרה אנחנו בהמתנה לעמדה בוועדת שרים לחקיקה, לאותו תיאום שחבר הכנסת מילר דיבר עליו.

אופיר אקוניס: מתי זה אמור להיות?

אלכס מילר: זה אישור פורמלי.

אלכס מילר: אני לא חושב שתהיה התייחסות לסעיף כזה או אחר.

אופיר אקוניס: אתה אומר שזה ללא תאריך.

דנה נויפלד: זאת לא בעיה, המשרד יכול לדאוג לכך שזה יעלה ביום ראשון.

אופיר אקוניס: שאלתי את חבר הכנסת מילר.

אתי בנדלר: אולי ביום ראשון.

אופיר אקוניס: אז ביום ראשון תהיה להם הרבה עבודה בנושא התקשורת.

אופיר אקוניס: על אף שזה היה אמור להיות כבר ביום ראשון שעבר ב-8 בחודש.

אופיר אקוניס: אבל כל אחד וקצבו.

אופיר אקוניס: נמחק בינתיים את חבר הכנסת איילון מהצעתך שמונחת פה מתחילת הכהונה.

אופיר אקוניס: היא הונחה ב-1 באפריל.

אופיר אקוניס: אז הוא כבר ידע שהוא סגן שר החוץ.

אופיר אקוניס: ב-31 במרס הממשלה הושבעה.

אלכס מילר: אז היו בעיות.

אופיר אקוניס: עם הסגנים היו בעיות?

אופיר אקוניס: אם אני לא טועה אצלו לא הייתה בעיה, אבל יכול להיות שאתה צודק.

אתי בנדלר: אם הוא היה ממונה לפני הנחת הצעת החוק הייתי מוחקת את השם.

אופיר אקוניס: בסדר, זה בוודאי לא הדבר המכריע.

אופיר אקוניס: אולי נתחיל בהקראה כדי לחסוך את הזמן.

אופיר אקוניס: כשנחזור עם עמדה יותר מגובשת נוכל להריץ את זה.

אופיר אקוניס: אם כי אנחנו מעריכים שהעמדה לא תהיה שונה מהותית.

אופיר אקוניס: משרד התקשורת, בבקשה.

ליאת גלזר: אנחנו רק מקריאים, לא מעירים.

אופיר אקוניס: אתם יכולים להעיר.

אופיר אקוניס: תתחילי להקריא, ואנחנו נעצור בשלב מסוים.

אופיר אקוניס: בהקראה אפשר גם להעיר הערות כדי שנזיז משהו, אבל לא נצביע.

ליאת גלזר: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – יידוע לקוחות בדבר אתרים פוגעניים ברשת האינטרנט ואפשרויות ההגנה מפניהם), התשס"ט–2009 הוספת סעיף 4ט 1.

ליאת גלזר: בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב–1982, אחרי סעיף 4ח, יבוא: "יידוע לקוחות בדבר אתרים פוגעניים ברשת האינטרנט 4ט.

ליאת גלזר: (א) בלי לגרוע מסמכויות השר לפי סעיף 4, השר יקבע, בתקנות או ברשיון, הוראות לענין חובת בעל רישיון למתן שירותי גישה לאינטרנט, ליידע את לקוחותיו בדבר קיומם של אתרים פוגעניים ברשת האינטרנט ואפשרויות ההגנה מפניהם, לרבות אמצעים טכנולוגיים המיועדים לסינון אתרים, וכן בדבר סכנות נוספות הקיימות ברשת האינטרנט, בכל אחת מהדרכים הבאות:

ליאת גלזר: אני צריכה לקרוא עוד קצת, אבל אם כבר אומרים "בלי לגרוע", אז גם סמכויות השר לפי סעיף 12.

אופיר אקוניס: שהן?

אתי בנדלר: אנחנו נבדוק האם בכלל יש צורך בפתיח הזה.

אתי בנדלר: אני בכלל לא בטוחה שיש צורך בו.

אופיר אקוניס: מדוע?

אתי בנדלר: משום שבדרך כלל כשאנחנו מוסיפים סמכויות לשר אנחנו לא כותבים שזה בלי לגרוע מסמכויות השר כי יש לשר הרבה מאוד סמכויות, ובדרך כלל אם לא נאמר אחרת זה בלי לגרוע.

אתי בנדלר: אנחנו משתמשים במטבע הלשון הזאת לעיתים רחוקות כשאנחנו בודקים את עצמנו היטב אם יש צורך.

אתי בנדלר: אני אבדוק את זה בשלב עיבוד הנוסח לרשומות.

אופיר אקוניס: אז תיתני לנו את תשובתך בישיבה הבאה.

אופיר אקוניס: דנה, בבקשה.

אתי בנדלר: זה אני עושה אחרי שהוועדה מאשרת.

דנה נויפלד: הנוסח קובע עכשיו שהיידוע יהיה בדבר אתרים פוגעניים וכן סכנות נוספות.

דנה נויפלד: מוגדר בהמשך לאלו "אתרים פוגעניים" מתכוונים.

דנה נויפלד: אני שואלת את עצמי מה זה "סכנות נוספות".

דנה נויפלד: הייתה פה הצעה שזה יהיה מבחינת ההיבטים הצרכניים, אבל "סכנות נוספות" זה יכול להיות כמעט כל דבר וכדי שנדע איך ממלאים את החובה הזאת כדאי לפרט מהן הסכנות הנוספות.

אלכס מילר: אני מציע שכאשר נסיים לעבור- -

אופיר אקוניס: על מה חשבת ב"סכנות נוספות"?

אופיר אקוניס: כי אני רואה שהיית מאוד ספציפי ב"אתרים פוגעניים".

אתי בנדלר: "סכנות נוספות" הוא אחד הנושאים שהוזכר כאן.

אתי בנדלר: למשל, מסירת פרטי אשראי באתר לא מאובטח.

קריאות: לא.

יהושע פלג: לא רק כרטיס אשראי, אלא גם פרטים אישיים בכלל.

אתי בנדלר: פרטים אישיים באתרים לא מאובטחים.

יהונתן קלינגר: לא רק לא מאובטחים, גם אתרים שעושים בהם שימושים מסחריים.

אופיר אקוניס: אני רוצה לשמוע בדבר הסכנות הנוספות ולרכז את ההערות.

אופיר אקוניס: לגבי האתרים הפוגעניים אתה מאוד ספציפי, ואני רואה שיש ויכוח מהן הסכנות הנוספות.

אופיר אקוניס: לכל אחד יש ההערות שלו, אז בואו נרכז את ההערות הללו.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, אני התייחסתי גם לכל הנושא של הרשתות החברתיות.

אתי בנדלר: גם זה בהגדרה של "אתרים פוגעניים", ולכן שאלתי האם זה כולל גם תכנים בתוך אתרים שלכשעצמם הם אתרים ראויים.

ליאת גלזר: אם אנחנו רוצים לדבר לא על אתרים, אלא על peer to peer או על צ'אטים, אז כדאי לכתוב את זה יותר במפורש.

אתי בנדלר: אנחנו נכתוב את זה חד משמעית, בוודאי.

אתי בנדלר: אתה שאלת לגבי ההגדרה של סכנות נוספות הקיימות באינטרנט, והייתי רוצה לשמוע ברשותך הערות האם זה כפי שיקבע השר בתקנות או ברישיון או איך להגדיר מהן אותן סכנות נוספות.

אופיר אקוניס: בסדר.

אופיר אקוניס: מיטל, בבקשה.

מיטל בשארי: כשמדברים על סכנות נוספות יש להתייחס לניצול תמימותם של ילדים.

אתי בנדלר: מה זאת אומרת "ניצול תמימותם של הילדים"?

מיטל בשארי: פיתוי ילדים, כל מיני צ'אטים- -

אתי בנדלר: מה זאת אומרת?

אתי בנדלר: אני מנצלת תמימות של ילדים כדי לנהל איתו שיחה על לוני טונס.

אתי בנדלר: זה מאוד רחב.

מיטל בשארי: היו מקרים שאנשים התחזו וקבעו עם ילדים.

מיטל בשארי: צריך להכליל את הניצול- -

אתי בנדלר: מה את מציעה בפועל?

אתי בנדלר: הילדים תמימים תמיד, ואם אני רוצה לשוחח איתו על וולט דיסני אני כבוגרת גם מנצלת באיזשהו מקום את תמימותו, ואני נהנית מזה, וכולנו מחייכים חיוך רחב כשאנחנו מנהלים שיחה עם הילדים או עם הנכדים על דברים נאיביים.

אתי בנדלר: זאת מטבע לשון רחבה מדי כדי לכלול את זה בצורה כזאת.

אתי בנדלר: זה צריך להיות קצת יותר מוגדר.

אלכס מילר: אני מציע שההורים יהיו מודעים לכך שרשתות החברתיות חושפות את הילדים לשיחות עם קהל לא מזוהה.

אלכס מילר: יש רשתות חברתיות שמקימים אותן על-ידי בית ספר או כיתה, ושם בדרך כלל מי שנמצא אלה חבר'ה בתוך הכיתה.

אלכס מילר: אלה גם דברים שסגורים על-ידי סיסמאות.

אלכס מילר: אבל כאשר אנחנו מדברים על רשתות כמו פייסבוק ומקומות אחרים, זה פרוץ לכל דבר, כי אי אפשר לזהות את הבן אדם.

אלכס מילר: אבל כשההורים מודעים לדבר הזה ומסבירים לילדים שלהם שלא כל מי שפונה אליך בצ'אט צריך לענות לו.

אלכס מילר: לא מזמן קראנו בעיתון שבארצות הברית נרצחה ילדה בת 17 אך ורק מכיוון שנוצלה על-ידי הרשת החברתית.

לאה ורון: זה החל בשיחות.

אלכס מילר: זה התחיל שם.

יהונתן קלינגר: היא נרצחה כי מישהו רצח אותה.

יהונתן קלינגר: הרבה יותר אנשים נגררים בסמטאות על-ידי זרים- -

אופיר אקוניס: גם בשנת 2001 היה פיגוע טרור בבחור צעיר שפותה על-ידי מחבלת פלסטינית.

יהונתן קלינגר: זאת טיפה אחת בים.

יהונתן קלינגר: רוב מקרי האלימות המינית נעשים בתוך המשפחה.

אתי בנדלר: אנחנו לא מדברים על התוצאה הסופית, אנחנו מדברים על הסכנות שטמונות ברשת.

אתי בנדלר: כאן מדובר על מסירת פרטים אישיים ואמצעי תשלום באתרים לא מאובטחים.

אתי בנדלר: יש סכנת התחזות, יש סכנה לקבוע פגישה עם אנשים שאתה לא מכיר.

אתי בנדלר: בעצם אלה הכותרות של הסכנות שהוזכרו עד כה.

יהונתן קלינגר: יש סכנות משני כיוונים: סכנות של push וסכנות של pull: סכנה שהילד ייחשף לתכנים או סכנה שהילד ייתן פרטים, לא משנה מה.

יהונתן קלינגר: אם אנחנו מפרידים בין שתי המשפחות אפשר ללכת לאמירה כללית יותר ולאפשר או לשר או לספקיות שיקול דעת רחב, ולהגיד להם שהם צריכים לטפל בשני סוגי הסכנות האלה; כי ברור לנו שבעוד שנה אם נקבע רשימה סגורה אנחנו נצטרך לבוא לכאן שוב כי כמו שיש רשתות חברתיות, מחר תהיה טכנולוגיה חדשה יותר.

יהונתן קלינגר: צריך להתאים את החוק לטכנולוגיה, לדעתי.

אלכס מילר: אפשר לפתוח שאם תהיה תוספת של דבר כזה או אחר השר יכול להוסיף, זאת לא בעיה.

יפעת בויאר: הניסוח צריך להיות "סכנות נוספות, לרבות", ואז ליצור קבוצות- -

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: זה ממש לא הניסוח שצריך להיות.

יפעת בויאר: אבל אפשר לקבוע את העניינים הצרכניים כמו שזה אובחן כאן.

יפעת בויאר: צריך להשאיר - -

אתי בנדלר: אנחנו צריכים להשאיר, אבל אנחנו עדיין מחפשים משהו יותר מוגדר.

אתי בנדלר: אבל אי אפשר להשאיר משהו כל כך מעורפל כמו "סכנות נוספות הקיימות באינטרנט".

אתי בנדלר: זה יכול להיות גם סכנה שמישהו קורא באתר שמדבר על התקפי לב, והוא נורא נבהל ומקבל התקף לב.

אתי בנדלר: אז על מה אנחנו מדברים בסופו של דבר?

יורם מוקדי: או משהו פוליטי.

אופיר אקוניס: בהחלט יש דברים שיכולים להימצא מסוכנים.

אלכס מילר: אם בעלון שמגיע ללקוח לא כתוב לפחות בצורה קצת יותר מפורטת, הוא לא יידע מהן הסכנות.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על מידע ועל מודעות, אז לפחות שיהיה מפורט מה זה.

אלכס מילר: שיהיה כתוב: "התחזות ברשת חברתית".

אלכס מילר: זאת אחת הסכנות שיכולות להיות.

אופיר אקוניס: שני דוברים אחרונים.

אופיר אקוניס: אורי אזולאי, בבקשה.

אורי אזולאי: אדוני היושב ראש, בחברה שלנו או לפחות ברמה הטכנולוגית התעסקנו לפני שנים בנושא של סינון אתרים, ואנחנו מתייחסים לתוכנות האלה כדור ראשון – סליחה על הביטוי – "דור פרימיטיבי של הגנה על ילדים".

אורי אזולאי: היום יש בעיות הרבה יותר חמורות לא רק של אתרים, אלא גם של תוכן ואינטראקציה, אם תרצה.

אורי אזולאי: יש כאן עניין של content וגם עניין של conduct ואינטראקציה.

אורי אזולאי: נושא של אינטראקציה של ילדים באינטרנט טומן בחובו סכנות הרבה יותר גדולות מאשר היחשפות לאתר פורנוגרפי זה או אחר.

אורי אזולאי: הכותרת היא "אלימות דיגיטלית" או באנגלית cyberbulling.

אורי אזולאי: זה נושא מאוד חמור שגורם להתאבדויות בארצות-הברית, באירופה ובאוסטרליה.

אורי אזולאי: זה נושא שמעסיק הרבה מחוקקים.

אורי אזולאי: אלמנט אחד קשור ספציפית לפלאפונים; היום מצלמים ילדים בכיתות ט'-י"ב בתנוחות לא מחמיאות ומפיצים לחברים ברשתות האינטרנט.

אורי אזולאי: ארצות-הברית שהיא די שמרנית בחקיקה ושמירה על חופש הפרט הולכת לחקוק חוק בנושא של "סקסטינג" – מלשון טקסטינג – SMS סקס.

אורי אזולאי: ביחד זה שליחת תמונות לחברים על מה שעשינו עם החבר'ה.

אופיר אקוניס: זה מחליף את "לרוץ לספר לחבר'ה".

אורי אזולאי: נכון, היום רצים לספר, והבמה היא פתוחה.

אורי אזולאי: נושא של פדופיליה ו-predators היא סכנה ברורה, אבל היא זעומה לעומת האלימות הדיגיטלית שקורית היום בין ילדים בצ'אטים, בחדרי הצ'אטים, ברשתות חברתיות.

אורי אזולאי: חרם דיגיטלי זה משהו איום ונורא; ההורים לא יודעים אף פעם, והילד או הילדה יושבים בבית בצ'אט והולכים לישון עם כאב בטן, וההורים לא יודעים כלום.

אורי אזולאי: האם יש תוכנות שיכולות לעזור?

אורי אזולאי: יש, זה כבר הדור המתקדם.

אורי אזולאי: אני מצפה שאהיה פה בעוד שנתיים- שלוש לספר לכם.

אופיר אקוניס: יהיו עוד הרבה חידושים, אתה תצטרך לייצר הרבה תוכנות.

אופיר אקוניס: ההתפתחות הטכנולוגית היא כל כך מהירה, אתה בוודאי צריך לחשוב על תוכנות שחוסמות כל מיני דברים שעוד יתקדמו.

אורי אזולאי: אנחנו כבר שם.

אורי אזולאי: אבל זה מוקדם מדי בשביל הוועדה.

אופיר אקוניס: בהחלט.

אופיר אקוניס: בבקשה, יהושע.

יהושע פלג: כפי שנאמר, הסכנות מתפתחות עם הטכנולוגיה ועם הזמן.

יהושע פלג: קשה להגיד מה יהיו הסכנות בעתיד כי אנחנו לא עתידנים.

יהושע פלג: היום כל מחשב נייד, הזול ביותר, מגיע עם מצלמת רשת, ולבד מזה שזה מאפשר לדעת מי נמצא בצד השני זה מאפשר לחשוף דברים שאולי בן אדם לא רוצה לחשוף אותם כשהוא נמצא בבית ברשות הפרט.

יהושע פלג: קשה לקבוע מה יהיו הסכנות שישנן, לכן כדאי להיצמד לרעיון לנסות להכליל את זה בקבוצות של סכנות כי אחרת צריך לעדכן כל שבועיים שחברה תצא עם רשת טכנולוגיה חדשה.

ליאת גלזר: כרגע הסעיף מעניק הסמכה לשר לקבוע.

ליאת גלזר: השר יכול לקבוע את זה בתקנות או ברישיון.

ליאת גלזר: כלומר יש לשר הגמישות המתבקשת, ויכול להיות שזה פחות מפריע כשכתוב שהסכנות הנוספות בגוף החוק הן קצת יותר רחבות כשהשר יוכל למקד את זה בהוראות שהוא יקבע.

אלכס מילר: אבל מחר ייצא עלון, מה יהיה כתוב שם?

ליאת גלזר: השר יגיד לאלו דברים להתייחס לעומת הרישיון - - -

אלכס מילר: אבל המטרה היא בסופו של דבר שלא כל שני וחמישי נשנה נוסח בחוק.

ליאת גלזר: לא יהיה נוסח.

ליאת גלזר: השר יכול לקבוע הוראות ברישיון שבהן הוא ימקד את הנושאים שצריכים להיות כלולים בעלון, וככל שהזמן יתקדם ויהיו נושאים נוספים הוא יכול לתקן את הרישיון.

ליאת גלזר: זה הליך יותר קל ומהיר.

אתי בנדלר: מה את מנסה לומר?

אתי בנדלר: את מציעה להשאיר בלשון כל כך רחבה בלי לתת שום אינדיקציה?

ליאת גלזר: אני אומרת שזה יכול להיות פחות מפריע כל עוד יש שלב נוסף.

ליאת גלזר: זה לא as is.

אתי בנדלר: עד כה כל שרי התקשורת, לשמחתנו, היו שרים נאורים ופתוחים, אבל עדיין כשיש לשון כל כך רחבה ללא הכוונה כלשהי של העניין, ואת משאירה את זה לשיקול דעת של אדם אחד, זה צריך להיות קצת יותר מתוחם.

אופיר אקוניס: מאה אחוז.

אופיר אקוניס: אתה רוצה להעיר, חבר הכנסת מילר, לפני שנתחיל לסכם?

אלכס מילר: אם אנחנו ממשיכים הלאה- -

אופיר אקוניס: לא היום.

אלכס מילר: בנושא השאלה באיזה לקוח מדובר, אני חשבתי על הלקוח החדש או המתחדש.

אלכס מילר: אני לא מדבר על אלה שכרגע נמצאים בחוזים.

אלכס מילר: הרי בערך כל שנה או שנתיים הלקוחות מחדשים את החוזים.

אתי בנדלר: אתה מדבר על התחולה.

אלכס מילר: על מי זה יחול.

אתי בנדלר: למה שזה לא יחול על לקוחות קיימים?

אופיר אקוניס: תחשוב על זה.

אופיר אקוניס: זה גם לא מנוסח אצלך, אתה צריך לשנות את הנוסח.

אתי בנדלר: זאת הוראה נוספת, לא צריך לשנות את זה, צריכים אחר כך סעיף תחולה.

אופיר אקוניס: לא בטוח, כי אז על רוב הקיימים אתה לא מחיל.

ליאת גלזר: יכול להיות שהוא מתכוון להגדיר יותר את מועדי שליחת ההודעה בעת ההתקשרות או בעת חידוש ההתקשרות.

אופיר אקוניס: בסדר, זה לנסח.

אופיר אקוניס: זאת הצעת חוק חשובה.

אופיר אקוניס: יפה עשיתם, קבוצת חברי הכנסת, שהתחלתם לגבש את כל הנושא של שמירה על ילדים ובני נוער מפני התחום הפרוץ הזה ששמו אינטרנט מפני חשיפה לאתרים פוגעניים וסכנות נוספות.

אופיר אקוניס: כל אחד העלה את הסכנות הנוספות בעיני המתבונן, כולל מר מוקדי שגם הוא ראה סכנות נוספות בדברים שהוא העיר בהערת ביניים ששמעתי.

אופיר אקוניס: אבל בחלק מהדברים יכול להיות שאתה אפילו צודק, אם מישהו שמע את ההערה שלך.

אתי בנדלר: הפרוטוקול לא שמע, זה בטוח.

אופיר אקוניס: אז אני שמעתי.

אופיר אקוניס: דרך אגב, לא בטוח, כי יש גם אתרים שיש בהם הסתה גזענית או לאומנית בחלק מהאתרים הפוליטיים.

אופיר אקוניס: אז אתה בהחלט קלעת אפילו לדעת גדולים.

אופיר אקוניס: אני מבקש שאנשים שרוצים להעלות מהן "סכנות נוספות" בעיניהם, יעלו זאת על הכתב ולהעביר למנהלת הוועדה כדי שנרכז את זה לפני הישיבה הבאה.

אופיר אקוניס: אנחנו בהחלט נמשיך לקדם את ההצעה החשובה הזאת.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכם.