ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 41, 2009-11-18 09:00

ליה שמטוב: בוקר טוב לחברי הכנסת, לכל המשתתפים בדיון, וגם לצופי ערוץ הכנסת, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: הנושא שעליו נדבר הוא - אי ההכרה בגיורים הנערכים בצה"ל.

ליה שמטוב: נושא הגיור לא פעם עלה על שולחנה של הוועדה.

ליה שמטוב: הנושא הזה חוזר כל פעם על עצמו.

ליה שמטוב: אני חשה שהנושא הזה הוא פשוט פצצה מתקתקת שבקרוב תתפוצץ לנו בפנים.

ליה שמטוב: כך נראה לי, במיוחד כאשר קראתי את הכתבה ב"ידיעות אחרונות" לפני שבוע, שבועיים.

ליה שמטוב: אני רוצה שהגורמים הנוגעים בפתרון הבעיה, שסוף סוף יבינו שבחברה ישראלית ישנם אנשים - כולם מדברים על 300 אלף איש שעלו על-פי ההלכה, אבל הם לא יהודים.

ליה שמטוב: חלק ניכר מהם משרתים בצבא, הם זוכים בפרסים בינלאומיים, הם מביאים כבוד לישראל.

ליה שמטוב: אם חלק ניכר מהם רוצה להתקרב לחברה הישראלית, להתגייר, ללמוד את היהדות, פה אנחנו נתקלים בקשיים רבים מאוד.

ליה שמטוב: אני רוצה לפנות מפה לכל הגורמים שיאפשרו סוף סוף לאנשים שרוצים להתגייר בלי להקשות עליהם ובלי שום סיבה מוצדקת.

ליה שמטוב: אני רציתי להזכיר קצת היסטוריה, שמות כמו: רפאל איתן, אלכסנדר זייד, או דוברובין, או משפחת קורקין, פעם כששמעו את השמות האלה, מישהו היה מטיל ספק ביהדותם?

ליה שמטוב: מי היה מחטט ומסתכל מה הם עושים בבית – שומרים שבת, לא שומרים שבת.

ליה שמטוב: כל האנשים הידועים האלה, אבותיהם היו לא יהודים, ברוסית זה נקרא "סובוטניקים" – נוצרים שומרי שבת שהגיעו לארץ ישראל, בנו את ארץ ישראל, התגיירו, ואחר כך כל הדורות הם יהודים לכל דבר.

ליה שמטוב: שמעתי את הדברים של הרב עובדיה יוסף, הוא גם יצא נגד הרבנים שמקשים ומבטלים את הגיורים לחיילים.

ליה שמטוב: כנראה שהם לא מבינים שה-300 אלף איש שאנחנו מדברים, מחר זה לא יהיה 300 אלף.

ליה שמטוב: בנות שרוצות להתגייר ומקשים עליהן להתגייר, בסופו של דבר הן מתחתנות, נולדים ילדים, ואנחנו כחברה ישראלית, והילדים שנולדים פה בארץ, הם מרגישים יהודים לכל דבר.

ליה שמטוב: זו המדינה שלהם, הם רוצים להיות יהודים.

ליה שמטוב: גם אצלנו בכנסת - חברת הכנסת אנסטסיה מיכאלי, יש לה 8 ילדים והיא התגיירה.

ליה שמטוב: גם חברת הכנסת אורית זוארץ, הן לא מסתירות את זה.

ליה שמטוב: פה הן גדלו והתחתנו, יש את המשפחות, יש את ילדים, יש כאלה שומרים מסורת, יש כאלה שלא שומרים מסורת אבל יהודים.

ליה שמטוב: אני רוצה שהדיון הזה יהיה מהותי, ובסופו של דבר בצורה מתורבתת נוכל להגיע לפתרון הבעיה.

ליה שמטוב: אני רוצה לפנות לחברי כנסת.

שלמה מולה: גברתי היושבת ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, בעיקר אלה שמתמודדים עם הבעיה יום יום.

שלמה מולה: אני יודע שזאת לא הפעם הראשונה שמתקיים דיון כאן בוועדת העלייה והקליטה בנושא הזה.

שלמה מולה: גברתי היושבת ראש, כמו שאמרת, אנחנו צריכים להחליט איזה חברה אנחנו רוצים להיות.

שלמה מולה: הנה, גם מצטרף אלינו חבר הכנסת אופיר פינס.

שלמה מולה: כאשר ועדת נאמן הוקמה לפני מספר שנים, חשבנו שהמצוקה הזאת של קירוב לבבות או אפשרות של גיור לאלה שבאו למדינת ישראל על-פי חוק, אף אחד בין לילה לא הלך והביא אותם בכוח.

שלמה מולה: הם באו לכאן מכוח חוק שבות שרוצים לחיות איתנו כאן במדינת ישראל, אבל מה לעשות, חוקי המדינה הם כאלה שמקשיחים או מקשים על החיים היום-יומיים.

שלמה מולה: וכאשר ועדת נאמן קמה עם כל הויכוחים שהיו, והגיורים הרפורמים והקונסרבטיביים, האורתודוקסים, וכן הלאה, נמצאה פשרה הזאת של ועדת נאמן, באמצעותה אחר כך הוקמו המכונים המשותפים, כאשר הם קמו, ואחר כך גם כן צה"ל היה מוכן לסייע לאלה שמגיעים אליו לשרת בצבא, ובסופו של דבר לאפשר להם תוך זמן קצר וסביר על חשבון הצבא, על הזמן של הצבא, שהחיילים האלה התגיירו, ומי שירצה בכך כמובן הגיור הוא דבר שבבחירה, אף אחד לא כופה על אף אחד.

שלמה מולה: במשך הזמן, כמה בתי דין רבניים הקשיחו את עמדותיהם במאבקי כוחות פנימיים בעיקר, לא בגלל הנושא של הגיור עצמו, אלא כיפופי ידיים בתוך המערכת הדתית האורתודוקסית.

שלמה מולה: אנחנו יודעים על בתי הדין המיוחדים של הרב דרוקמן שהוקמו על ידי המדינה.

שלמה מולה: הכוונה היתה באמת לקצר הליכים, לנהוג באנשים כבית הלל, לא כבית שמאי.

שלמה מולה: אנחנו יודעים מה היה בתקופת כורש, איך קיבלו את אלה שרצו להיכנס לעם ישראל וכו'.

שלמה מולה: היתה תקווה גדולה.

שלמה מולה: התקווה הזאת היום בימים אלה, בתקופה האחרונה, עם פסק דין של הרב שרמן מתפוצצת לנו בפרצוף.

שלמה מולה: באים ואומרים כל מי שעבר דרך הגיורים של הרב דרוקמן, הם גיורים פיקטיביים, הם בכלל לא רלבנטיים, הם בכלל לא נכונים.

שלמה מולה: בהליכי הגיור נוצרו פגמים.

שלמה מולה: התוצאה היא - גם החיילים שהתגיירו בצה"ל, גם אלה שהתגיירו במרכזי הקליטה, או במקומות נוספים, גיורם מוטל בספק.

שלמה מולה: וכשבאים להתחתן או לקבל שירותי דת אומרים להם לא, ולא.

שלמה מולה: זאת אומרת, אנחנו צריכים קודם כל להסתכל בעיניים של אותם אלה שהמערכת הממשלתית איפשרה להם להתגייר, ואפשר להגיד במידה רבה התחושה שלהם היא תחושת בוז, תחושה משפילה.

שלמה מולה: אין יותר מצווה גדולה מלקבל את הגר לתוכך, לתוך עם ישראל.

שלמה מולה: אז מה אנחנו עושים פה, אני שואל שאלה?

שלמה מולה: זה מעניין את האדם שהתגייר 10 חודשים, שנתיים, שנה, ומקיים מצוות, באים ואומרים לו, אתה ספק יהודי בכלל.

שלמה מולה: מי בכלל אמר לך?

שלמה מולה: למה התגיירת?

שלמה מולה: למה הלכת לצבא?

שלמה מולה: למה עשית גיור מקוצר?

שלמה מולה: אנחנו מכניסים היום את המאבקים של הציונות הדתית עם המאבקים של האורתודוקסיה החרדית יותר.

שלמה מולה: היה לי ויכוח - הרב בא ואומר, תשמע, תשכח מזה, אנחנו לא ניתן לאנשים האלה לחיות יהודים, אתם יכולים להגיד מה שאתם רוצים, אתם הפוליטיקאים תגידו מה שאתם רוצים, אנחנו לעולם לא נכיר לגיור שלהם.

שלמה מולה: גברתי היושבת ראש, לכן הגיע הזמן, גם כנסת ישראל במקום להסתתר בהסכמים קואליציוניים, בקריצת עין, לשים את הדברים על השולחן, להחליט מה אנחנו רוצים, איזה חברה תהיה לנו במדינה הזאת.

שלמה מולה: איזה תקווה אנחנו נותנים לדור הצעיר.

שלמה מולה: הפלורליזם הדתי הוא הדבר העליון.

שלמה מולה: אני אומר בכל מקום, בעיקר היחלשותה של הציונות הדתית, החברה הישראלית משלמת את המחיר הפוליטי העצום הזה, בדיוק דווקא בסוגייה הזאת שנקראת הגיור, למרות שגם יש זרמים שונים ומשונים בציונות הדתית.

שלמה מולה: כן, הפשרה הזאת שהייתה להקים בתי הדין המיוחדים היתה באמת פשרה שתתייחס לאלה שבאים להתגייר בצורה לבבית יותר, לא רק שלא מקבלים אותם בצורה לבבית, היום הם בתחושת השפלה, וצריך להבין בפנים ולבוא ולהגיד לאן אנחנו הולים מכאן והלאה.

שלמה מולה: אני לא רוצה לדבר פוליטיקה, אבל היום יש לי הצעת חוק שעולה שבכלל שאסור יהיה לפסול גיור, זאת היתה הצעת חוק במקור של חבר הכנסת אופיר פינס ושלי בכנסת הקודמת.

שלמה מולה: אני לא יודע מה יהיה דינה, אני בכלל חושב שביהדות אחרי שהאדם עמד מול הדיינים, אסור בכלל לפסול לו את הגיור, אלא אם כן הוא קיבל את הגיור במרמה, בתרמית, שיקר לבית הדין, יש עדות על כך, בוודאי לא שיילכו לחטט אחריו אם הוא שומר שבת אחרי שנתיים או לא שנתיים.

שלמה מולה: אני לא רב, אבל אני חושב שהיוצרות התבלבלו.

שלמה מולה: לכן אני מקווה בדיון הזה וגם בדיונים שיבואו, אנחנו נמצא איזשהו פתרון, האמת היא, מעניין אותי לשמוע מה שר המשפטים בכלל חושב.

שלמה מולה: הרי ועדת נאמן היא שלו, אני יודע שהוא מתפתל, הוא לא מדבר בקול ברור, וכמו שהוא דיבר לפני שנים, כנראה הוא שר ואז הוא צריך להיות שר.

שלמה מולה: אני מקווה שנשמע אותו לפחות היום בדיונים במליאה.

שלמה מולה: תודה רבה.

ליה שמטוב: כשכיהנתי כסגנית ראש העיר, באו אליי תושבים וביקשו להתגייר.

ליה שמטוב: אז בדקתי איך אפשר לעשות את זה, ויזמתי קורסים - בכיתות האלה היו מעל 20 איש.

ליה שמטוב: היו הרצאות, זה מאוד מעניין.

ליה שמטוב: שמחתי שאנשים שהם על-פי ההלכה לא יהודים רוצים להתגייר.

ליה שמטוב: כאשר הקורסים האלה נגמרו, פניתי לרב של נצרת עילית, ואמרתי, יש קבוצה של אנשים שעברו את הקורס, ושאלתי מה צריכים לעשות בהמשך כדי לאפשר להם להתגייר.

ליה שמטוב: אז הוא אמר לי, עד שנת 1998, בכל עיר רב העיר היה לו אפשרות והיו לו סמכויות, היום לא.

ליה שמטוב: זה לא תלוי ברב העיר.

ליה שמטוב: זה חמור מאוד, וצריכים לחזור לזה.

ליה שמטוב: לא יכול להיות שהרבנים לא מסתדרים בינם לבין עצמם.

ליה שמטוב: יש להם ויכוחים פנימיים וזה פוגע באנשים שרוצים להתגייר.

אברהם מיכאלי: הכתבה מראה לך שרב העיר החליט לא לקבל, אז זה מסוכן דווקא כאן.

ליה שמטוב: נכון גם כך.

אברהם מיכאלי: זה לא הרבנות הראשית החליטה, זה רב העיר החליט.

ליה שמטוב: אני מעלה מה שהיה בזמן כשאני - - -

אברהם מיכאלי: גברתי היושבת ראש, אני חושב שאנחנו חוזרים לדיונים כאלה לצערנו מדי חודש או מדי חודשיים, וחבל שאנחנו מגיעים פה למצבים שבסוף מי שסובל זה אותו אזרח שהוא כבר עבר את התהליך, הגיע לשלב שהוא חשב כבר שהוא כבר אחרי זה ומתחילים איתו את הסיפור מחדש.

אברהם מיכאלי: למען הסדר, הייתי מוכן לשמוע, מי שאמור לענות על התשובות על סוגייה כמו שהיא התפרסמה בעיתון - התשובה היא מהרבנות הראשית.

אברהם מיכאלי: אני לא רואה פה נציג שיענה לנו מטעם הרבנות הראשית.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע מי מוזמן פה.

שלמה מולה: זה פשוט בכוונה כנראה.

דנה גורדון: אישרו לנו שמגיעים נציגים.

אברהם מיכאלי: למען הסדר.

אברהם מיכאלי: עם כל הכבוד לכל רב עיר, לא הייתי רוצה, שאחרי שבית הדין קבע מה שקבע, רב העיר לא מכיר בבית הדין.

אברהם מיכאלי: זה לא דבר שמקובל במדינת ישראל.

אברהם מיכאלי: בדבר הזה הייתי כן רוצה לשמוע את עמדת הרבנות הראשית, הרשמית.

אברהם מיכאלי: היא זו שבעצם אמורה לתת לנו תשובה בעניין הזה.

אברהם מיכאלי: לפי מה שאני יודע בשיחות שקיימתי אתמול, שאמורים לתת פה תשובה מאוד משכנעת אותנו, ולכן חבל שהתשובה הזאת לא נשמעת פה.

אברהם מיכאלי: בסך הכל, הגענו לזמן שצריך להגיע בסוף לאותה חקיקה שתהיה מוסכמת פה לפחות על רוב הבית, שהדברים האלה של ענייני גיור, ענייני הרהורים על גיור, עניינים של פסילת גיור, לא יהיה על דעת כל אחד שחושב להחמיר עם עצמו וגמרנו.

אברהם מיכאלי: צריכים לקבל פה החלטה שבכנסת הדברים האלה ייקבעו גם לגבי הליכי גיור וגם לגבי קביעת גיור מה הקביעה הנכונה.

אברהם מיכאלי: בוודאי גם לא לבטל גיורים אחרי שהם כבר נקבעו.

אברהם מיכאלי: אני מאמין שבימים האלה, בתיאום עם כמה גורמים פה בבניין, מפלגות שאנחנו כן מקדמים את חוק הגיור, וזה הרי לא סוד כבר, שאני מקווה שאולי בתקופה הקרובה זה כבר יעלה אפילו למליאה להמשך, אחרי קריאה טרומית, שעבר כבר על ידי חבר הכנסת דודו רותם.

אברהם מיכאלי: אני מאמין שהתקלות האלה שנגרמות על ידי כל רב שבעיר שלו הוא מחליט בלי שיש הסמכה לכך, בכל הכבוד, אז שזה שלא יקרה.

אברהם מיכאלי: כן הייתי מבקש להביא פה את העמדה של הרבנות הראשית.

ליה שמטוב: מה לעשות הם לא הגיעו.

אברהם מיכאלי: אני לא יודע מי מוזמן.

ניצן הורוביץ: תודה גברתי היושבת ראש.

ניצן הורוביץ: הסיפור הזה של אי הכרה של גורמים חרדים מסויימים בגיורים בצה"ל, היא חלק מתופעה הרבה יותר רחבה של פעולה של הגורמים האלה נגד אינטרסים ברורים של המדינה שלנו.

ניצן הורוביץ: יש לנו ציבור גדול, במקרה הזה מדובר בחיילי צה"ל שמתגייסים, מוכנים גם להקריב את חייהם בהקשר הזה, שרואים את עצמם כיהודים שרוצים להיות יהודים, שרוצים להיות חלק מהעם היהודי, שלמדינה יש אינטרס עליון שיהיו חלק מהעם היהודי.

ניצן הורוביץ: ולכן באה לקראתם ועורכת גיור אורתודוקסי לחלוטין.

ניצן הורוביץ: אני מדגיש, לי אין שום בעיה עם גיור רפורמי, אבל במקרה הזה מדובר בגיור אורתודוקסי.

ניצן הורוביץ: ואז במקרה הזה למשל, ושוב אני אומר שזה חלק מבעייה הרבה יותר גדולה.

ניצן הורוביץ: אנחנו רואים אותה בכשרות, בחינוך, אבל במקרה הזה, כשבא חייל כזה אחרי שסיים לשרת, שוב חייל בצה"ל כן, אזרח ישראלי, לא כמו אנשים שלא משרתים בצה"ל ומתיימרים לקבוע לנו נורמות באשר לאורחות חיינו.

ניצן הורוביץ: בא חייל כזה ורוצה להתחתן, בא לרשם נישואין ומועצות דתיות שהן גוף של המדינה, ורבני ערים שמקבלים משכורת מהמדינה, פשוט מצפצפים על המדינה הזאת.

ניצן הורוביץ: למשל, רב העיר אשקלון - חיים בלוי, צריך לומר את שמו, שאומר: יופי שיש חוק מדינה, אבל לי יש את הרב שאני נשמע לרב שלי, כל אחד עושה שבת לעצמו.

רוברט טיבייב: - - - את המשכורת.

ניצן הורוביץ: הוא מקבל משכורת מהמדינה, בדיוק, והולכים לפי חומרא שהולכת ומקצינה, ושוב אני מדגיש, החומרא המקצינה הזאת בבתי דין רבניים, הרי אני לא חושב שאותו חיים בלוי או משפחתו מתגייסים בכלל, או שירותו בכלל בצבא.

ניצן הורוביץ: הוא בא, ופוסל את הגיור של אותו חייל ישראלי, יהודי, בטענה שהוא לא שומר מספיק בצה"ל, או שהוא לא שומר מספיק מצוות באורח חייו אחר כך.

ניצן הורוביץ: אומר לו אתה לא יהודי מספיק, ואתה לא רשאי להינשא במדינת ישראל.

ניצן הורוביץ: וכידוע, במדינת ישראל אין לנו אופציה של נישואין אזרחיים לצערי.

ניצן הורוביץ: ואותו אזרח ששירת בצה"ל, יהודי, לא יכול להתחתן בישראל.

ניצן הורוביץ: כי רב מסויים קבע, וזה לא רק רב אחד, הרי אם זו היתה בעיה של רב אחד, אני לא חושב שהיינו יושבים פה, היו קוראים אותו לסדר.

ניצן הורוביץ: אבל יש שורה ארוכה של רבני ערים וגורמים אחרים בממסד הרבני שהם מקבלים משכורת מהמדינה, ולמרות זאת לא מכירים בחוקיה.

ניצן הורוביץ: אני אומר, בכלל, גם בדברים אחרים, אני למשל, לשמחתי לא נצרך לשירותיו של בית דין רבני.

ניצן הורוביץ: אבל מי נצרך למשל לשירותיו של בית דין רבני?

ניצן הורוביץ: ציבור דתי לאומי, לא חרדי, שבא לבית דין רבני, למשל נשים דתיות לאומיות שבאות לבית דין רבני כי הן מאמינות שכך צריך.

ניצן הורוביץ: ובבית דין רבני שופטים אותן לפי חומרות של דיינים חרדיים שהם עצמם לא מכירים בכלל בסמכות של אותו בית דין רבני, כי לפעמים הם גם אנטי-ציוניים.

ניצן הורוביץ: ואנחנו, כמדינת ישראל, כמערכת שאמורה לשרת את כל האזרחים, נותנים לדבר הזה גושפנקא, וזה דבר שנמשך ורק הולך ומחמיר.

ניצן הורוביץ: גברתי היושבת ראש, אני חושב שמהוועדה הזאת צריכה לצאת קריאה לרבנות הראשית, במקרה הזה אני הייתי קורא לה הפרדת הדת מהמדינה, אבל אני מניח שזה לא יעבור בכנסת הזאת.

ניצן הורוביץ: אבל אני חושב שבמקרה הספציפי הזה, גברתי, צריכה לצאת קריאה מהוועדה הזאת, שרשמי נישואין שהם עובדי מדינה ומקבלים משכורת ממנה, לא יכולים לעשות שבת לעצמם, ומי שלא סומך על פסיקת בתי הדין לגיור על פסיקת הרבנות הראשית, ומי שלא מקבל את הדין הכללי, או שהתפטר, אם הוא לא יכול לחיות עם חוקי המדינה, כי אותו חיים בלוי, רב העיר אשקלון, אומר, חוק המדינה בעצם לא מעניין אותי, מעניין אותי מה שקובע לי הרב שלי – אז שהתפטר במטוטא ממנו, ואם לא התפטר, צריך לפטר אותו.

ניצן הורוביץ: תודה.

ליה שמטוב: תודה.

רוברט טיבייב: אני מברך את היושבת ראש הסכימה להעלות את הנושא, הנושא חשוב.

רוברט טיבייב: אני אחזור על דבריי.

רוברט טיבייב: תודה רבה ליושבת ראש ליה שמטוב, שהסכימה להעלות את הנושא.

רוברט טיבייב: הנושא באמת מאוד חשוב.

רוברט טיבייב: חשוב גם לציין, שחברנו חברי הכנסת מתנועת ש"ס גם הסכימו עם זה שהנושא מאוד חשוב.

רוברט טיבייב: הבעיה היא אחת, כל מה שאנחנו מדברים פה סתם, כי הנציגים של מי שצריך להיות פה ולענות על השאלות הם לא פה.

רוברט טיבייב: אז כל מה שאנחנו באמת מדברים, לא יעזור לנו.

רוברט טיבייב: צריך גם להבין שהאנשים האלה שמתגיירים, כפי שציינו פה, עברו את הגיור האורתודוקסי.

רוברט טיבייב: אם יש לרבנים בכל מיני ערים עמדות משלהם, צריך לקחת בחשבון, ואני מסכים עם חבר הכנסת ניצן הורוביץ, שהם מקבלים משכורות מהמדינה, הם פקידי מדינה, ולא מוכנים למלא את תפקידם, אז שיפנו את המקומות שלהם ויתנו לאלה שכן מוכנים למלא את התפקיד.

רוברט טיבייב: ואם כן, לדעתי, פשוט צריך לפטר אותם.

רוברט טיבייב: מי שלא מוכן למלא את התפקיד צריך לפטר אותו.

רוברט טיבייב: אבל הבעיה היא הרבה יותר עמוקה.

רוברט טיבייב: זה שהם מקבלים על דעת עצמם מי שכן יהודי, מי שלא יהודי, אחרי שכבר אנשים עברו את הגיור, וגיור לא פשוט.

רוברט טיבייב: אני מדגיש גיור אורתודוקסי, הם פשוט רוצים לעצור את האנשים שהם חסרי דת.

רוברט טיבייב: הכי קל במדינת ישראל להיות חסר דת.

רוברט טיבייב: אז אין לך בעיות, אין לך רבנות, אין לך שום דבר.

רוברט טיבייב: לפי החוק החדש שעכשיו הוגש בכנסת, הכי קל.

רוברט טיבייב: אתה חסר דת ואין לך שום בעיה.

רוברט טיבייב: הדבר הזה מסוכן ביותר.

רוברט טיבייב: אנחנו ממש מגדלים דור של אנשים – דיברתי עם כמה אנשים מהסוג הזה.

רוברט טיבייב: הם אמרו דבר פשוט, לנו אין בעיה.

רוברט טיבייב: אבל איזה חינוך אנחנו ניתן לילדים, אלה שמוכנים לשרת בצבא.

רוברט טיבייב: אלה שמוכנים לשרת את המדינה.

רוברט טיבייב: אלה שמשלמים מסים.

רוברט טיבייב: כמו שאומרים – שופטים אותם, אלה שלא משלמים מסים, לא משרתים במדינה, לא משרתים בצבא, ואלה השופטים, לצערנו הרב זה מה שקורה.

רוברט טיבייב: התייעצתי עם חבר הכנסת אופיר פינס מה לעשות עם הרבנות הראשית, אלה שבאמת מצפצפים עלינו.

אברהם מיכאלי: התייעצת עם האדמו"ר זה בסדר.

אברהם מיכאלי: ...

רוברט טיבייב: לא יודע מה לעשות.

רוברט טיבייב: חברי הכנסת הבקיאים ביותר מה נעשה איתם – בית דין למשמעת, בוא נגיש כולנו.

רוברט טיבייב: אתם מסכימים?

ליה שמטוב: נשמע את כולם.

ליה שמטוב: דרך אגב, חבר הכנסת אמסלם, אני מברכת שהגעת לוועדה.

ליה שמטוב: קראתי את הדברים שכתבת, כל הכבוד.

רוברט טיבייב: אני גם רוצה לפנות לראשי ערים, שיתנו יד וישימו סוף לביזיון הזה, ושבאמת יפטרו את הרבנים שקשורים למועצות הדתיות המקומיות.

רוברט טיבייב: תודה רבה.

אופיר פינס-פז: אני מעוניין לשמוע את הצבא.

אופיר פינס-פז: כי אני מבין שאנחנו דנים פה היום על נושא הבעיות של הגיור בתקופת הצבא.

ליה שמטוב: לא, הם כבר השתחררו, רוצים להתחתן, לא נותנים להם להתחתן.

אופיר פינס-פז: אז באמת צריך את הרבנות.

חיים אמסלם: מאחר שהדיון כאן הוא באמת לא נושא הגיור, כי כולנו מסכימים שגיור מוכר במדינת ישראל, הוא גיור כהלכה, על כל תהליכיו במילה, וטבילה וקבלת מצוות - ואין על זה ויכוח, ולא יכול להיות על זה ויכוח.

חיים אמסלם: מה שהדעת לא סובלת, והוא לא מקובל, כשנגמר התהליך, ובית דין קיבל את המועמד לגיור וגייר אותו, והנפיק לו תעודת גיור, והתעודה הזאת אפילו קיבלה תוקף אחר כך של בית דין רבני, חוץ מאשר האינסטנציה הצבאית.

חיים אמסלם: יבוא מאן-דהו ויחליט הוא פתאום להיות מה שכתוב, "כי גבוה מעל גבוה שומר וגבוהים עליהם" - אל תמחאו לי כפיים.

חיים אמסלם: מפני שמעבר להיבט ההילכתי שאני לא רוצה לדבר בו, כי זו לא הבמה ולא המקום לדבר בו.

חיים אמסלם: הרבנות הראשית לישראל, נשיא בית הדין הגדול, מערכות בתי הדין הכירו בדבר, ויבוא מישהו אחר, אחרי שנה או שנתיים, לא יודע כמה זמן, ויגיד, זה לא מקובל עליי.

חיים אמסלם: באותה מערכת שיד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה, היא לוקחת פטיש ונותנת מכה ליד שמאל - זה דבר לא מקובל.

חיים אמסלם: מה לעשות עם זה, אין לי רעיון.

רוברט טיבייב: יש לנו רעיון.

חיים אמסלם: טוב, מי שיש לו רעיון שיחשוב על הרעיונות.

חיים אמסלם: בשביל זה אמרתי, באתי כאן לשמוע, זה לא מקובל.

חיים אמסלם: הייתי מאוד רוצה לשמוע את הגורמים במערכות של בתי הדין, הרבנות הראשית, או כל מי שיכול לתת מענה איך למנוע תופעה כזאת, היא לא מקובלת.

חיים אמסלם: אני לא רוצה להתבטא בחריפות, אז בשביל זה אנחנו כאן.

חיים אמסלם: רבותיי, אם בריטואל קבוע, ואני משתדל להשתתף בדיונים האלה שקשורים לגיור, שכל חודשיים, או כל חודש וחצי מתפרסמת כתבה מרעישה, וכל הארץ רועשת, ואחרי יומיים מחליטים לכנס ועדה כזו או אחרת, ואנחנו נמשיך להתנהל בצורה כזו.

חיים אמסלם: אנחנו משדרים תשדורת שלילית מאוד לציבור הרחב, שמסתכל עלינו כעת ורואה אותנו.

חיים אמסלם: זה לא מכובד, לא מכבד, זה לא כדת לא כדין ולא כהלכה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: הייתי רוצה לשמוע את הזוג שהגיע לכאן.

מקסים סרדיווקוב: כפי שאמרתם, עשינו צבא.

מקסים סרדיווקוב: הגענו לארץ, אנחנו חיים פה כבר 15 שנה.

מקסים סרדיווקוב: בית ספר, בגרות, צבא, לוחם, גיור כהלכה, הכל.

מקסים סרדיווקוב: בא בן אדם כמו שאמרו פה - לוקח את החוק בידיים, פשוט החתימה שלכם מבחינתו לא שווה כלום.

מקסים סרדיווקוב: הוא אומר טוב, יש רבנות, יש ממשלה, יש כנסת, יש חברי הכנסת ויש הרב חיים בלוי שפשוט מצפצף.

מקסים סרדיווקוב: הוא לא כאן בינינו, הוא הבן אדם שאומר לא, אבל לא מוכן להביא את הדעה שלו לפה.

ליה שמטוב: הוא אישר שהוא יגיע.

מקסים סרדיווקוב: אז חטא על חטא, הוא אישר וגם לא הגיע.

מקסים סרדיווקוב: אחרי שהוא גם אמר שהוא לא מסכים, גם אחרי שהוא אמר שהוא יגיע, הוא גם לא פה.

שלמה מולה: כמה זמן מאז סיימתם את הגיור?

אלינה רויז: אני עברתי את הגיור - במהלך השרות הצבאי עשיתי מסלול – עברו כבר שלוש שנים.

אלינה רויז: מאז שסיימתי את השרות הצבאי עברו שלוש שנים.

חיים אמסלם: מותר לשאול אותך שאלה, אבל את לא חייבת לענות.

חיים אמסלם: התפרסם בעיתונות שאת מגדירה את עצמך כמקיימת מצוות, את יכולה לאשר את זה?

אלינה רויז: אני יכולה לאשר שאני מקיימת חלק מהמצוות.

אופיר פינס-פז: למה מתנים את עניין קיום המצוות לגיור?

חיים אמסלם: אני יודע למה שאלתי את האלה.

חיים אמסלם: זה בסדר.

אלינה רויז: זה לא הנושא כאן.

חיים אמסלם: החושב נכתב.

אופיר פינס-פז: זה לא הנושא.

אופיר פינס-פז: - - - או דתייה או גויה – אין באמצע.

רוברט טיבייב: חשוב – מקיימת מצוות, חלק לפחות גדול, תודה רבה.

רוברט טיבייב: היא ענתה, בסדר גמור.

מקסים סרדיווקוב: אמרת שהבעיה פה לא בגיור.

מקסים סרדיווקוב: שורש הבעיה – הגיור.

מקסים סרדיווקוב: הרב אומר במלים מפורשות – באשקלון לא יחתנו גרים.

מקסים סרדיווקוב: הכי פשוט בעולם.

מקסים סרדיווקוב: הרב חיים בלוי חתם עם 50 רבנים על טופס, שבאשקלון לא יתנו גרים.

מקסים סרדיווקוב: לא מעניין אותו ממשלה, הוא חתם זהו.

אלינה רויז: לא מעניין אותו המצוות כנראה.

אלינה רויז: זה שלא מעניין אותו אם עשיתי מצוות או לא.

אלינה רויז: זה תרוץ.

אלינה רויז: מעניין אותו מה שהוא חתם, מה שהחליט מראש.

אלינה רויז: זה שבאתי אליו מראש, והוא החליט שהוא לא יחתן אותי.

אלינה רויז: הוא אמר שיעזור לי לפתוח תיק בעיר אחרת - זה לא עזרה.

אלינה רויז: מה שמגיע לי אני רוצה לקבל.

אלינה רויז: אני גרה באשקלון, עשיתי שרות בארץ ישראל שנתיים.

אלינה רויז: אני רוצה להתחתן בעיר שלי.

אלינה רויז: רוצה לפתוח את התיק, הוא לא מוכן.

אלינה רויז: הוא לא רוצה.

אלינה רויז: זה הכל.

רוברט טיבייב: הבן-אדם מקבל משכורת מהמדינה.

ליה שמטוב: הבעיה היא שהזוג הזה הגיע היום אלינו, ויש כאלה זוגות שפוחדים להגיע, פוחדים להזדהות.

שאול פרבר: אני רוצה להפריד בין שתי בעיות.

שאול פרבר: אבל לפני זה אפילו, אני רוצה לברך את כל חברי הכנסת.

שאול פרבר: פעם ראשונה שאני יושב בדיון כזה, אני רואה הסכמה מחבר הכנסת ניצן הורוביץ ועד חבר הכנסת אמסלם, כולם מסכימים אותו דבר.

שאול פרבר: השאלה מה אנחנו עושים.

שאול פרבר: בכל זאת, נמצא משהו להוסיף, אני יודע.

שאול פרבר: שנית, אני רוצה לברך את הזוג.

שאול פרבר: זה לא הפעם הראשונה ולא הפעם השנייה שמכון "עתים" מקבל פניות כאלו.

שאול פרבר: אני רוצה לציין גם כן שיש פתרון.

שאול פרבר: כאן צריכים לתת הרבה קרדיט, כיום ראש אגף מערך הגיור במדינת ישראל שמואל יסלזון, שמצא פתרון אמנם דרך עוקף, אבל פתרון לבעיות האלה.

שלמה מולה: מה שהוא עושה, מבחינה מוסרית הוא חייב לעשות, אבל זה לא המדינה.

שלמה מולה: חס וחלילה, מה יקרה אם מולי לא יהיה ראש מערך הגיור בעוד כמה שנים?

שלמה מולה: אז מה, יש לך פתרון?

שאול פרבר: כיום, יש רשם נישואין, ואני ער לעובדה, שמוכן לעזור לאנשים שנתקלים בבעיות.

שאול פרבר: דרך אגב, כל הצעות החוק, בעצם עדיין כשמנסים לטפל בנושא הזה, משתמשים בדרך העוקף הזה.

שאול פרבר: אין הצעת חוק אחת שאני ראיתי לפחות, שיאפשר לזוג הזה בעצם, ושיתן סנקציות לרב העיר המקומי, אם הוא לא מוכן לפתוח את התיק.

שאול פרבר: ראש אגף הגיור נתן פתרון, אבל הפתרון הזה לא מספיק לדעתי.

שאול פרבר: הזוג הזה היו מאוד אמיצים שאמרו, אנחנו נילחם על זכותנו.

שלמה מולה: במרכז המידע שלך, על כמה אתה מדבר?

שאול פרבר: אנחנו קיבלנו פניות בחצי השנה האחרונה על 7 רבנויות.

שאול פרבר: אנחנו מכירים עוד חמישה שאמרו לנו, לא כתבו.

שאול פרבר: אין רבנות אחד שכתב את זה.

שאול פרבר: אבל כשאמרו להם שהם לא רושמים גרים כיום, כאן אנחנו צריכים לפצל בין שתי בעיות.

שאול פרבר: בעיה אחת – שרבנות מקומית, רשם נישואין, לא מוכן לרשום זוג שעבר גיור אשה או גבר שעבר גיור, בלי שהוא יקבל אישור מבית דין רבני, כאילו אישור נוסף.

שלמה מולה: התעודה לא מספיקה.

שאול פרבר: נכון.

שאול פרבר: זו תופעה אחת שלא מקובל עליי, ואני מקווה שלא מקובל עליכם, ולא מקובל על הבית הזה, ולא מקובל על המדינה.

שאול פרבר: אבל אני צריך לציין שיש בעיה נוספת.

שאול פרבר: הזוג שיושב מולכם עברו את התהליך הזה.

שאול פרבר: הלכו לבית דין רבני מתחת משרד המשפטים, וקיבל אישור, ואני קורא את האישור כאן למען הפרוטוקול.

שאול פרבר: זה אישור שיצא מבין דין רבני האזורי של אשקלון ב-25 לינואר 2009.

שאול פרבר: בית הדין מאשר את תעודת הגיור של המבקשת הזאת לאחר עיון בתעודה והתרשמות מהמבקשת שהיא שומרת מצוות.

שאול פרבר: זאת אומרת שהם עברו את התהליך השני וכאן אנחנו נכנסים למשהו מאוד פשוט.

שאול פרבר: כשאתם אומרים אין מישהו בחדר שיענה, יש מישהו בחדר שיענה כעת.

שאול פרבר: כיום זה לא הבעיה של הרבנות הראשית.

שאול פרבר: לפי חוק שיפוט בתי הדין הרבניים של 53, בית הדין הרבני יכול לקבוע מיהו יהודי לצורך רישום בנישואין, וכאן בית הדין קבע בצורה חד משמעית שהאשה הזאת שיושבת לפניכם היא יהודייה.

שאול פרבר: אני רוצה לפנות למשרד המשפטים ולשאול, איך זה שרב עיר לא מציית לחוק.

שאול פרבר: החוק קובע בצורה חד משמעית שהאשה הזאת יהודייה.

שאול פרבר: תגידו מה שתגידו על תעודות המרה.

שאול פרבר: בראשון יש בעייה שלישית, אני אומר פשוט לסבר את האוזן.

שאול פרבר: בראשון, רשם נישואין מוכן לרשום אותם לנישואין, ויש לנו לפחות 4 זוגות שהתחתנו בראשון.

שאול פרבר: אך רב העיר לא מוכן להנפיק להם תעודת נישואין לאחר הנישואין.

שאול פרבר: תארו לעצמכם שכל אחד כפי שחבר הכנסת ניצן הורוביץ אמר, כל אחד עושה שבת לעצמו, או חגיגה לעצמו.

שאול פרבר: תארו לעצמכם - - -

ניצן הורוביץ: חגיגה זה לא.

שאול פרבר: חבר הכנסת הורוביץ, אני מקבל את הפניות.

שאול פרבר: אצלנו במכון אנחנו מקבלים את הפניות, ואנחנו שומעים את הסבל.

שאול פרבר: וחלק מהזוגות, לא חלק, רוב רובם של הזוגות, מוכנים ללכת על הפתרון של אגף הגיור, ואני מבין אותם.

שאול פרבר: דרך אגב, מי שרוצה להעלות כאן שהזוג הזה יילך לבג"צ, אנחנו בודקים את הנושא, שיהיה ברור, הזוג הזה מתכוון להתחתן – אני אגיד בצורה אחרת.

שאול פרבר: אני מכוון כנציג של הרבנות לחתן את הזוג הזה בעוד חודשיים, ויהיה פתרון.

שאול פרבר: הם התחתנו, אבל כפי שכולנו יודעים, הבג"צ לא יתן תשובה, הבג"צ לא ינחה את הרבנות באשקלון תוך חודשיים כן לפתוח להם תיק נישואין, אנחנו נצטרך למצוא פתרון אחר.

שלמה מולה: אתה אומר פתרון אחר.

שלמה מולה: מה לפי דעתך צריך להיות.

שלמה מולה: לא שצריך למצוא פתרון - אני אומר לך, כל פתרון של כיבוי שרפות - זה לא פתרון.

שלמה מולה: צריך לתת פתרון מערכתי יותר.

שלמה מולה: כל מה שאתה מתאר זו מדינת עולם שלישית, תאמין לי, באתיופיה יותר טוב מאשר פה.

שלמה מולה: תאמין לי.

שאול פרבר: בוא נגיד, אני מסכים - פתרון עכשווי.

שאול פרבר: אני חושב שצריך לעבור חוק כאן, לא חוק גדול.

שאול פרבר: חוק מאוד ספציפי שמתייחס לאי הכרה בגיור, שבעצם קובע כסעיף לאותו חוק שיפוט בתי הדין הרבניים שלא רק בית דין רבני יכול לקבוע מיהו יהודי לצורך רישום בנישואין, אלא גם כן תעודת רישום המרה בתנאי שזה לדת היהודית, זה מהווה ראייה מספקת לצורך יהדות, וזהו.

שאול פרבר: זה חוק, או תיקון לחוק, במשפט אחד שבעצם קובע – ושוב אני אומר, חבר הכנסת מולה, וגם כן אותם שלושה חוקים נוספים שמסתובבים כאן בבית הזה.

שאול פרבר: הם מדברים הרבה יותר בגדול, אני אומר, בוא נעצור את התופעה מהיום.

רוברט טיבייב: צריך להבין גם מה רצון הרבנים, ממה הם מפחדים?

רוברט טיבייב: ברור, הם מפחדים מהתבוללות, כך אני מבין את זה.

שאול פרבר: אם רב העיר לא רוצה את היהדות שלי זה זכותו, אבל יש חוק במדינת ישראל.

רוברט טיבייב: אני רוצה להבין את הראש שלהם.

רוברט טיבייב: הם מפחדים מהתבוללות, מה הדרך שלהם - גיור.

רוברט טיבייב: הם עוצרים את זה.

רוברט טיבייב: בוא נבין את הזוג הזה.

רוברט טיבייב: בוא נבין למה הם רוצים להתגייר.

רוברט טיבייב: דבר הכי פשוט בעולם.

רוברט טיבייב: בוא נשאל אותם, ושאלתי אותם עכשיו.

רוברט טיבייב: אם היה חוק ברית הזוגיות והם היו מתחתנים לפי החוק הזה, אחרי החוק הזה, היא היתה מתגיירת או לא?

רוברט טיבייב: תשאל אותה, הכי פשוט, תשאל אותה והיא תענה לך, כן.

רוברט טיבייב: וזאת השאלה, אז לא צריך לעשות שום בעיות, הכל ברור לחלוטין.

רוברט טיבייב: זה שמנסים לסגור בכל מיני דרכים ולהעביר את חוק ברית הזוגיות, פה קבור הכלב.

רוברט טיבייב: צריך להבין, הגיור זה חינוך, זה לא שום דבר אחר.

רוברט טיבייב: אם נכין אותם טוב – הנה התוצאה.

רוברט טיבייב: לא צריך לעבור גיהנום ולא צריך שום דבר.

רוברט טיבייב: היא תעבור את הגיור אחרי זה, ולא רק היא, יש המון זוגות שמוכנים לעשות את זה, אבל מה הבעיה?

רוברט טיבייב: עוצרים את חוק ברית הזוגיות.

רוברט טיבייב: אנחנו מוכנים לדון על זה אם יש איזושהי בעיה.

רוברט טיבייב: אבל פה, פה נקודת הבעיה.

שאול פרבר: יש דברים גדולים כאן שהם יכולים להמשיך - אני מזכיר לך.

שאול פרבר: אני ישבתי בחדר הזה עם חברי שינוי, וניסינו להעביר חוק שיאפשר ללא יהודים להתחתן, ולא הצלחנו.

רוברט טיבייב: בוא נבין את הראש של הרבנים.

שאול פרבר: בינתיים, אנחנו צריכים פתרון לא רק לזוג הזה, אנחנו צריכים פתרון לאלה שעברו את ההליך.

שאול פרבר: לא עקיפין, פתרון ישיר, שאומר התופעה הזאת תיעצר עכשיו.

רוברט טיבייב: פתרון ישיר, זה חוק ברית הזוגיות.

ליה שמטוב: בבקשה, מר יסלזון.

שמואל יסלזון: תודה רבה על התכנסות הוועדה, לחברי הכנסת.

שמואל יסלזון: אגב גיור משרד ראש הממשלה, רוצה קודם כל להצדיע לכל החיילים, וכל אותם אנשים אמיצים שנושא הזהות שלהם לא ברור, הם בנים, נכדים ליהודים שעלו לארץ מכוח חוק השבות, מכוח הסמכות ומכוח החוק.

שמואל יסלזון: משרתים את המדינה, נאמנים לה, ומוכנים ללכת לצד של גיור, וזה לא פשוט היום.

שמואל יסלזון: אנחנו לא רואים את כל מי שזקוק או מוגדר כמי שאינו יהודי נכנס לכיתות לגיור ואנחנו קוראים להם להיכנס.

שמואל יסלזון: וזה לא סתם, יש הרבה קשיים, וחבר הכנסת אופיר פינס-פז שאל מה התהליך הזה, הוא תהליך לא פשוט, וגם הצבא הוא לא פשוט.

שמואל יסלזון: חיילים עוזבים את מסלול הקידום שלהם, חיילים מקדישים זמן לעניין הזה, בתוך הצבא, מחוץ לצבא, עושים דברים שלא חלמו שהם יעשו.

שמואל יסלזון: מוכנים להיחשף לשאלות של זהות שלא יודע כמה צעירים בגיל הזה מוכנים לעשות את זה, מוכנים להקריב הרבה דברים בשביל להיות דבר מאוד פשוט, כמו הסבא שלהם, או כמו האבא שלהם – יהודי.

שמואל יסלזון: לא צריך לשאול כל כך, אבא שלו יהודי, רוצה להיות יהודי.

שמואל יסלזון: נכון שהוא חשב אחרת, היו דברים שקרו, בסופו של דבר זאת מטרתו.

שמואל יסלזון: אנחנו כאן צריכים לתת לו שרות.

שמואל יסלזון: הוא עשה מסלול קשה מאוד, גם מבחינה חברתית, וגם להצדיע לחברה שאותה חברה שהוא נמצא נותנת לו גיבוי.

שמואל יסלזון: בדקנו את זה בכל מיני אפיקים, החברה נותנת גיבוי לאותם שעושים את זה.

שמואל יסלזון: הם מוכנים ללכת איתם ולזרום איתם.

שמואל יסלזון: הם הולכים לבתי כנסת, הם הולכים למשפחות, ונכנסים לכל מיני מקומות, נחשפים לדברים שלא חלמו שייחשפו ומוכנים להיפתח לדברים.

שמואל יסלזון: השאלה היא אם אנחנו כחברה מוכנים לפתוח ולקבל אותם כי גיור יש לו משמעות אחת – גיור זה הצטרפות לקולקטיב, אני לא מכיר עוד דבר אחר.

שמואל יסלזון: השאלה אם הקולקטיב מוכן לקלוט אותם, וקולקטיב זה לא כל אחד מה שהוא חושב, כל פרט מה שהוא חושב.

שמואל יסלזון: קולקטיב יש לו סמכויות, קולקטיב יש לו רשויות, וזאת המלה קולקטיב.

שמואל יסלזון: בעניין הזה יש רשות גיור, יש רשות ויש חוקים.

שמואל יסלזון: ומי שעובר את רשות הגיור, מקבל בסופו של דבר תעודת המרה, אחר שבדקנו את כל הצדדים ההילכתיים.

שמואל יסלזון: בתי הדין שלנו הם בתי דין הילכתיים לכל דבר.

שמואל יסלזון: נושא קבלת המצוות כמו שאר בעיות הילכתיות נבדקות בקפידה.

שמואל יסלזון: אנשים מקבלים מצוות בפני בית הדין.

שמואל יסלזון: מי שלא – צריך להשלים דברים.

שמואל יסלזון: בסופו של דבר, בתי הדין הם הסמכות להחליט מי יהודי ומי לא יהודי במדינת ישראל וזאת סמכותם, והם פועלים בצבא, באזרחות, ויפעילו איפה שצריך.

שמואל יסלזון: מה שקורה כאן, זאת למעשה שאלה על סמכויות.

שמואל יסלזון: כל אותם דברים ושערוריות שקרו, גם פה צריך להצדיע לציבור כציבור.

שמואל יסלזון: אני תמיד אומר, זו היתה איזושהי ירידה בכנף, אבל הציבור לא עזב את הכיתות, נכנס לכיתות, אנחנו קוראים לו להיכנס ולהצטרף ולדעת שהמסלול הזה הוא מסלול קיים במדינת ישראל.

שמואל יסלזון: אנחנו צריכים לתת לו תוקף, לא סתם ניירות שאנחנו מוצאים, זה ניירות עם חותמת מדינת ישראל.

שמואל יסלזון: עוברים הליך הילכתי תחת השגחתו של הראשון לציון הרב עמאר שבפירוש תומך בעניין הזה, ונותן גיבוי לכל המערכת שאני עומד בראש היום.

שמואל יסלזון: לכן אני מבקש גם מחברי הכנסת להבין, ופה נמצאים הרבה מאוד מורים שמלווים את התהליך הזה, גם להם צריך להצדיע.

שמואל יסלזון: ציבור גדול מאוד אומר לאנשים, כן, אתם חלק מאיתנו, אנחנו רוצים לקרב אתכם, וזה רוב הציבור.

שמואל יסלזון: והציבור הזה הוא דומם לפעמים, הוא עושה את זה בשבתות בשקט, ומלווה אותם בבתי כנסת, נותן להם יד וצועד איתם קדימה, וברגע המכריע שהם צריכים לבוא ולהוציא את השטר הזה ולהשתמש בו, אז הם נמצאים לבד, ופה הם צריכים את הגיבוי.

שמואל יסלזון: אני מודה מאוד לכל מי שנמצא פה שנותן להם את הגיבוי הזה, ומקווה שהבית יוכל באמת לתת להם את האפיק הנכון להתערות כיהודים בחברה הישראלית.

שמואל יסלזון: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חבר הכנסת אופיר פינס, בבקשה.

אופיר פינס-פז: האמת היא שהדיונים האלה מאוד מתסכלים ומאוד קשים.

אופיר פינס-פז: אני בכנסת הזאת הרבה שנים, ונושא הגיור רק הולך ומתדרדר.

אופיר פינס-פז: רק הולך ומתדרדר, לא נהיה יותר טוב.

אופיר פינס-פז: הרבה יותר קיצוני, גם התהליך נהיה יותר קשה, וגם אחר כך יש כל הזמן ערעור על הגיור.

אופיר פינס-פז: ערעור שהולך ומתגבר, משום שיש רבנים שכל הזמן טוענים שהגיור לא תקף אם אנשים לא נהיים דתיים.

אופיר פינס-פז: זו תפיסה ביהדות, תפיסה שאי אפשר לקבל אותה בשנות האלפיים.

אופיר פינס-פז: גישה אנרכוניסטית מלפני הרבה מאוד שנים שצריך לטפל בה.

אופיר פינס-פז: הבעיה היא שבכנסת למרות שאם אנחנו נעשה סקר דעת קהל בציבור, רוב הציבור ששלח אותנו לכנסת, לפי דעתי, יתמוך בזה שאנשים יוכלו להתגייר בצורה מסודרת, ומתגיירים בצורה מסודרת.

אופיר פינס-פז: אבל חברי הכנסת מרוב המפלגות, או רוב חברי הכנסת מהמפלגות הרלבנטיות נכנעים ברגע האמת לדברים האלה.

אופיר פינס-פז: אני אומר את זה בעיקר לך, גברתי היושבת ראש.

אופיר פינס-פז: את חברה במפלגה שנקראת "ישראל ביתנו".

אופיר פינס-פז: אתם חברים בקואליציה.

אופיר פינס-פז: יש לכם כוח, יש לכם השפעה, היום אתם המפלגה השלישית בגודלה בישראל, ואתם מייצגים ציבור שסובל קשה מאוד מהדבר הזה, ואתם ולא עושים כלום.

ליה שמטוב: נו, באמת, אל תגיד.

אופיר פינס-פז: או.

אופיר פינס-פז: קיי.

אופיר פינס-פז: אתם עושים ישיבה בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת, סליחה.

אופיר פינס-פז: אבל מה אתם עושים?

ליה שמטוב: לא, יש לנו הצעות חוק שאנחנו מקדמים.

אופיר פינס-פז: מה אתם מקדמים?

ליה שמטוב: חוק ברית הזוגיות, הגיור.

שלמה מולה: חוק הגיור נותן הרבה סמכות לרבני ערים, זו תהיה השערוריה הבאה שאנחנו - - -

אופיר פינס-פז: אני חושב שחבר הכנסת מולה צודק.

אופיר פינס-פז: תרשי לי להגיד לך.

אופיר פינס-פז: הלוואי ויכולתי לעבוד כאן, הלוואי.

אופיר פינס-פז: הייתי שמח לבוא בפני הציבור הזה ולמחוא כפיים לישראל ביתנו על עשייה בתחום הזה.

אופיר פינס-פז: אני לא אומר שהכל בידיכם, לצערי, לא הכל בידיכם.

אופיר פינס-פז: מפלגת העבודה צריכה לעשות, גם היא בקואליציה, גם מפלגות אחרות צריכות לעשות.

אופיר פינס-פז: אבל תכ'לס בשטח, אני חושב שאם ליברמן היה עושה משבר על זה במקום על דברים אחרים שהוא עושה, היינו מגיעים לתוצאות אחרות.

אופיר פינס-פז: אני אומר לך ברצינות, אני לא אומר לך כדי להתקיף אותך.

אופיר פינס-פז: יש לנו הזדמנות, יש לכם הזדמנות - -

ליה שמטוב: אופיר, היתה לנו פה הסכמה של כלה המפלגות, ואתה - - -

אופיר פינס-פז: איזה הסכמה?

אופיר פינס-פז: הסכמה על כלום.

אופיר פינס-פז: חברת הכנסת שמטוב, הסכמה על כלום.

אופיר פינס-פז: הרי מהישיבה הזאת אסור להשלות את הציבור, שום דבר לא ייצא מהישיבה הזאת, אפילו לא אפס קצהו של שום דבר.

אופיר פינס-פז: על זה שאני אבכה על צוואריך, ואת תבכי על צווארי, ואני אבכה על צווארו, אז זה יפתור את הבעיה?

אופיר פינס-פז: אני אומר לך, יש לכם כוח, תשתמשו בו.

אופיר פינס-פז: את חברת כנסת, את יכולה באמת, במקרה, יש לך הזדמנות גדולה לעשות דבר גדול, ואתם נותנים לקדנציה הזאת לעבור – אתם נכנעים ליהדות התורה.

אופיר פינס-פז: אתם נכנסים לש"ס, לא לרב אמסלם, לגורמים אחרים בש"ס.

ליה שמטוב: אבל זה לא נכון.

ליה שמטוב: אתה לא היית פה, היית בחוץ לארץ, לא ראית מה קורה פה.

ליה שמטוב: אתה לא יודע מה אביגדור ליברמן לפני יומיים אמר, באמת.

אופיר פינס-פז: זה לא יעזור.

ליה שמטוב: באמת.

ליה שמטוב: ..

אופיר פינס-פז: אני יודע בדיוק מה הוא אמר, ואני יודע גם למה.

אופיר פינס-פז: הבעיה הגדולה שלך, שאני גם יודע למה הוא אמר, לא רק מה הוא אמר.

אופיר פינס-פז: אני מציע, שתקבלי את הביקורת שלי כביקורת בונה.

אופיר פינס-פז: אני מוכן להשתתף בכל ישיבה בראשותך.

ליה שמטוב: דרך אגב, המפלגה שלך היא גם בקואליציה.

אופיר פינס-פז: אני אמרתי את זה, אם לא שמת לב.

אופיר פינס-פז: אני מציע לך לא להתגונן כל כך, אלא להקשיב למה שאני אומר לך.

אופיר פינס-פז: זה לא יעזור לך אם תתקיפי אותי, כי את יודעת את האמת.

ליה שמטוב: אתה בינתיים תוקף.

אופיר פינס-פז: אני מתקיף אותך כי את יכולה לעשות דברים שאת לא עושה.

ליה שמטוב: מאיפה אתה יודע מה אני עושה?

אופיר פינס-פז: אני רואה.

אופיר פינס-פז: לקיים את הדיון הזה זה לא מספיק, זה חשוב, אני לא אומר שזה לא חשוב.

אופיר פינס-פז: זה לא מספיק.

אופיר פינס-פז: בסך הכל הציבור שאת מייצגת סובל קשה מאוד ממדיניות מפלה, ממדיניות כיתתית, ממדיניות פאנטית, ויש לכם כוח לשנות את זה, ואתם לא עושים את זה.

אופיר פינס-פז: זה נכון שגם מפלגת העבודה בקואליציה, וגם לה יש כוח לעזור לכם, והיא לא עושה את זה.

אופיר פינס-פז: אבל אני אומר לך, לא מאוחר מדי, ואם תחליטו שזה נושא שאתם נלחמים עליו, כשאתם רוצים אתם יודעים להילחם, אז תלחמו על הנושא הזה.

אופיר פינס-פז: אתם הבטחתם את זה לציבור שלכם, תקיימו את מה שהבטחתם לציבור שלכם, זה הכל.

ליה שמטוב: מה שהבטחנו, אנחנו נקיים.

רוברט טיבייב: אפילו לא צריך להילחם, רק צריך להגיד שצריך לסגור את הרבנות הראשית וזהו.

רוברט טיבייב: למחרת, הבעיה תיפתר.

מרינה סולודקין: יש עוד רעיון, לא לסגור את הרבנות, להוסיף את הרב הראשי מטעם העדה הרוסית, אם אנחנו עדה, אז למה אין לנו רב?

שלמה מולה: הבעיה היא שגם אם יהיה רב ראשי מהעדה הרוסית, בסופו של דבר הרב המקומי לא מגייר, ולא מחתן, וזו בכלל שערורייה אחת גדולה.

שלמה מולה: אני יכול להגיד לך שיש רב ראשי ליהודי אתיופיה, דרך אגב, יש רב ראשי שלישי בישראל אם לא ידעת, תאמין לי, הוא לא עושה כלום ולא פותר את הבעיות של האתיופים.

שלמה מולה: הוא יכול ולא יכול.

אייל לאופר: הזכירו כאן את הגיור בצבא כמה פעמים, גם התחילה היושבת ראש, כשהתחלת את הדיון כאן, רק צריך לשים את הקלפים על השולחן.

אייל לאופר: הגיור בצבא לא שונה מהגיור באזרחות.

אייל לאופר: הבעיה היא בעייה לשני – במקרה הזוג שיושבים כאן עברו גיור בצבא.

אייל לאופר: אבל נושא הצבא צריך לרדת כאן מסדר היום, זה שאנחנו כאן נציגי הצבא זה בטעות.

אייל לאופר: הבעיה של רישום הנישואין אחרי גיור, לא קשורה אם הוא התגייר בצבא, או התגייר באזרחות.

אופיר פינס-פז: כמה אתם מגיירים בצבא בשנה?

אייל לאופר: בשנתיים האחרונות - כ-800 חיילים.

אופיר פינס-פז: כל שנה.

שלמה מולה: זאת אומרת אומרים לכם.

שלמה מולה: הליך הגיור לא היה נכון.

אייל לאופר: לא אומרים את זה לנו.

שלמה מולה: אני אומר לך.

שלמה מולה: אומרים לחיילים אתם הכשרתם את האנשים נכון, היא לא הכשרה מספיק טובה.

שלמה מולה: מה אתה יכול להגיד על זה, זה מה שמעניין אותי.

אייל לאופר: זה לא מה שאומרים.

אייל לאופר: זו לא הטענה.

שלמה מולה: אז תזכיר לנו.

אייל לאופר: הטענה שלי כרגע, אנחנו מכירים גם כן את המקרים.

אייל לאופר: גם אלינו פונים אנשים שלא רושמים אותם.

אייל לאופר: לצורך העניין, הזוג האחרון שאני טיפלתי בו, בכלל לא עבר גיור בצבא.

אייל לאופר: פנה אליי מישהו מעיר מגוריי שלא רשמו אותו ברבנות – לא קשור לגיור צבאי.

אייל לאופר: התגייר בית דין אזרחי לחלוטין.

אייל לאופר: הבעיה היא לא בעיה של הצבא, אלא בעיה של כל מערכת הגיור.

אייל לאופר: זה מה שרציתי להגיד.

רוברט טיבייב: אז מה הבעיה במערכת הגיור?

אייל לאופר: שלא רושמים, שבאים רשמי נישואין ועושים דין לעצמם.

אייל לאופר: אמרו את זה על השולחן בצורה מאוד ברורה.

אייל לאופר: זו הנקודה כרגע.

ליה שמטוב: אתה אמרת שאתם גיירתם 800 בשנה.

ליה שמטוב: החיילים האלה הם באים לבד, אתם משכנעים אותם, איך זה הולך?

אייל לאופר: החיילים האלה מגיעים, זה לא משנה.

אייל לאופר: יש להם הסברה בצבא, יודעים לדעת מי יהודי מי לא יהודי.

ליה שמטוב: אבל הם רוצים מרצונם.

אייל לאופר: מציעים להם את התהליך.

אייל לאופר: מי שרוצה מגיע, מי שלא רוצה לא מגיע.

אייל לאופר: לא כופים על אף אחד שום דבר בתהליך.

אייל לאופר: יש פרישה.

אייל לאופר: יש אנשים שעוזבים באמצע.

אייל לאופר: יש אנשים שלא מסיימים לצערנו.

אייל לאופר: זה תהליך כמו כל תהליך אחר במדינת ישראל.

אייל לאופר: הבעיה היא התחנה של רישום הנישואין ששם הצבא בכלל לא צד..

בנימין איש שלום: המכון ללימודי היהדות הוא למעשה הזרוע הממלכתית להכשרת המתגיירים המועמדים לגיור, והוא התוצאה של המלצות ועדת נאמן, והחלטת הממשלה להקים את המכון הזה בשיתוף עם הסוכנות היהודית.

בנימין איש שלום: המכון הזה הוא אחראי הן על המתגיירים הלומדים במגזר האזרחי, והן על החיילים הלומדים במסגרת קורס נתיב, הוא מפעיל את קורס נתיב וגם את התוכניות במגזר האזרחי.

בנימין איש שלום: כל מה שנאמר כאן נכון, אבל הבעיה הרבה יותר עמוקה ויותר רחבה.

בנימין איש שלום: אנחנו מוצאים פתרונות.

בנימין איש שלום: תלמידים שלנו שמגיעים אלינו בטענות על כך שרבני ערים לא מוכנים להשיא אותם, אז באמצעים כאלה ואחרים המקובלים במדינת ישראל למרבה הצער, אם אין לך פרוטקציה, לפחות שיהיו קשרים ואז תוכל - - - אז אנחנו מוצאים באמצעות קשרים שיש לנו עם רב מקומי כזה או אחר, או עם רב פרטי כזה או אחר, ופותרים בעיות מקומיות.

בנימין איש שלום: אבל זה לא פתרון מערכתי כפי שנאמר כאן, והבעיה היא הרבה יותר עמוקה.

בנימין איש שלום: השאלה היא לא מה הם למדו, או לא למדו.

בנימין איש שלום: לא שואלים אותם מהם למדו או לא למדו.

בנימין איש שלום: אני מחזיק כאן פרוטוקול של שיחה בין זוג שביקש להינשא, אחרי שהוא עבר גיור.

בנימין איש שלום: שני בני הזוג עברו גיור.

בנימין איש שלום: שני בני הזוג האלה שומרי מצוות.

בנימין איש שלום: הם באו לרב של עיר מסויימת וביקשו להירשם לנישואין.

בנימין איש שלום: מתפתחת כאן שיחה, זה פשוט מדהים, זה מרתק.

בנימין איש שלום: מתברר, שאומר להם כאן הרב, אחרי שהוא שמע שהם גרים, הוא אמר: "אני מחתן רק דתיים".

בנימין איש שלום: הרי לא נשמע דבר כזה בישראל, והיכן מתחתנים הלא דתיים בישראל לא ברבנות?

בנימין איש שלום: אבל זה מה שהוא טען.

בנימין איש שלום: אומר לו הבחור, אבל אנחנו דתיים.

בנימין איש שלום: עונה לו הרב, אבל אני לא מאמין לכם.

בנימין איש שלום: אומר לו הרב, כל מי שירצה אני מוכן להראות לו את הפרוטוקול הזה.

בנימין איש שלום: אומר לו הרב, אני לא מאמין לכם, כי רוב המתגיירים אחרי הגיור הם לא שומרי מצוות, אז אני לא מאמין לכם.

בנימין איש שלום: אז הם מתעקשים על כך שהם שומרי מצוות, וגם אומרים לו לפנות למשפחה המאמצת שהיא משפחה דתית ביישוב אלעזר או בנווה דניאל, ואז מתגלגלת השיחה כדי לבחון אותם אם הם דתיים או לא דתיים.

בנימין איש שלום: הוא הולך איתם לפינה שהוא שואל אותם, פשוט לא נעים, אבל הוא שואל אותם עשר דקות מתוך השיחה מתנהלת על אם הם שומרים נגיעה או לא.

בנימין איש שלום: בסופו של דבר, אחרי שמתברר שהם באמת יודעים, ובקיאים, וגם שומרים, וכו', הוא אומר אבל בכל זאת אני לא רוצה לחתן אתכם.

בנימין איש שלום: אם תתבעו אותי, אני אהיה חייב לחתן אתכם.

בנימין איש שלום: אבל אני מציע אולי תלכו ותתחתנו בירושלים, תרשמו בירושלים.

בנימין איש שלום: פתרנו את בעייתם באמצעות רב שהשיא אותם.

בנימין איש שלום: אני רוצה לספר לכם - - -

שלמה מולה: אותו רב יצא פטור.

בנימין איש שלום: אותו רב יצא פטור וזאת השערורייה הגדולה.

בנימין איש שלום: מפני שכל מה שדובר כאן, כפי שחבר הכנסת פינס אומר בצדק, לא יפתור את הבעיה שאיתה אנחנו מתמודדים.

ניצן הורוביץ: 500 דולאר, זה מה שאני שומע.

ניצן הורוביץ: אתה שם 500 דולאר במעטפה וזה פותר את הבעיה.

ניצן הורוביץ: אם הייתי שומע רק מבן אדם אחד, אז ניחא.

ניצן הורוביץ: אבל אני שומע את זה יותר ויותר, שזה מה שבסופו של דבר פותר את הבעיה, כי זאת מערכת מושחתת.

חיים אמסלם: ניצן, אתה פשוט מזיק לעניין כשאתה ממקד את זה בדבר שאני לא יודע אם הוא נכון.

חיים אמסלם: אתה מזיק לעניין.

ניצן הורוביץ: אז אני אראה לך.

שאול פרבר: מהניסיון שלנו לא ראינו אף פעם.

ניצן הורוביץ: תבוא ותראה.

בנימין איש שלום: אם יש טענות כאלה שגם אני לא נתקלתי בהן, אז צריך לגשת למשטרת ישראל ולהגיש תלונה.

בנימין איש שלום: זה לא הדיון כאן.

בנימין איש שלום: הדיון כאן מתמקד בזה שישנם רבני ערים יותר מאלה שנזכרו כאן.

בנימין איש שלום: הרב הזה שאני מחזיק כאן את הפרוטוקול שלו, הוא מעיר אחרת שלא נזכרה כאן.

בנימין איש שלום: וישנם רבני ערים שפשוט לא מקיימים את החוק, ומכיוון שיש איזושהי תקינות פוליטית, ויש איזושהי הסכמה או אינטרס פוליטי משותף לגורמים שקשורים במערכת הזאת, ואפילו גורמים שניגשים לסייע ולחוקק חוקים שביסודו של דבר לא יסייעו לפתור את הבעיה מפני שהם עוקפים את עיקר הבעייה.

בנימין איש שלום: הבעייה העיקרית היא בכך, שהסמכות בנושאים האלה לא נאכפת.

בנימין איש שלום: יש אנרכיה במערכת, זה שחוק רותם נידון כבר בכמה דיונים בוועדות -אמרתי את הדברים גם שם.

בנימין איש שלום: חוק רותם יתן את הסמכות לרבני ערים לגייר, אבל החוק לא נותן את הסמכות לרבני הערים, הוא משאיר את הסמכות בידי הרבנות הראשית להסמיך את אותם רבני ערים.

בנימין איש שלום: ורבני ערים יש כל מיני.

בנימין איש שלום: לכן אני לא רואה שהבעיה במהותה תיפתר אם לא נתקוף את הבעיה בשורשה.

ליה שמטוב: עד שנת 98 אני לא יודעת אם היו בעיות.

בנימין איש שלום: היו בעיות לאורך כל הדרך.

בנימין איש שלום: ההבדל הוא בכך שהיום מספר המעוניינים בגיור הוא גדול הרבה יותר, ברוך השם שמספר המתעניינים בגיור, המעוניינים בגיור גדול הרבה יותר.

בנימין איש שלום: יש לנו ציבור ענק של עולים, שרואים את עצמם חלק מהעם היהודי.

בנימין איש שלום: הם שייכים לעם היהודי, חלקם כבר נולדו בארץ.

בנימין איש שלום: הרי יש לנו בארץ מגיל אפס עד גיל 18 היום ילידי הארץ, 88,400 ילדים שנולדו בארץ, עד גיל 18 בנים לעולים שהם אינם יהודים.

בנימין איש שלום: מה הם לא חלק מאיתנו?

בנימין איש שלום: ואם אנחנו לא נתקבל אותם, הם דוברי עברית, הם מתחנכים במערכת החינוך שלנו.

בנימין איש שלום: הם לא שייכים לשום דת אחרת, והם מזדהים עם העם היהודי ועם מדינת ישראל.

בנימין איש שלום: מה אנחנו עושים?

בנימין איש שלום: אנחנו דוחים אותם – אני לא יודע למה.

בנימין איש שלום: פה אם לא יקחו אחריות מנהיגי הציבור, מנהיגי המדינה, חברי כנסת, שרי ממשלת ישראל, ראש הממשלה, אני כבר לא יודע אל מי לפנות ברבנות.

בנימין איש שלום: אני כבר מדבר כאן לאחר עשר שנים של פעילות בתחום הזה כיושב ראש המכון מטעם ממשלת ישראל, ואנא אנו באים?

בנימין איש שלום: אנחנו רוצים לשמוע את תגובת נציג הרבנות הראשית כאן.

בנימין איש שלום: אבל מה שקורה היום בשטח, הוא בלתי אפשרי.

בנימין איש שלום: מדינה מתוקנת לא יכולה לעבור לסדר היום על האנרכיה הזאת.

שמעון אולמן: חברים, אני מבקש להדגיש.

שמעון אולמן: אני היועץ המשפטי של הרבנות הראשית.

שמעון אולמן: אני כמוכם עומד נכלם נוכח האנשים ששומעים את הסאגות שהמשפחות האלה עוברות.

שמעון אולמן: אין בידי חומר מספרי, משום שקיבלתי את ההזמנה לדיון הזה ממש בשנייה האחרונה.

שמעון אולמן: תודה לחברה שדאגה לכך שאני אוכל להגיע.

שמעון אולמן: אני מבקש לומר, ושיהיה ברור.

שמעון אולמן: אני והמשרד שבו אני עובד, כולנו בדעה שהאנרכיה בתחום הזה חייבת להיפסק.

שמעון אולמן: לא ייתכן ואני מסכים עם הדברים שאמר קודמי, לא ייתכן שבן אדם לא יידע איפה הוא מתחתן, מתי הוא יכול להתחתן, ולא ייתכן שהוא יצטרך לחפש את הגורמים שיעזרו לו ויסייעו לו מימין או משמאל עם כסף או בלי כסף.

רוברט טיבייב: אתה מכיר את התופעה.

שלמה מולה: אתה יכול להגיד לנו, איזה צעד אתם – הרי הסיפור הזה מתגלגל.

שלמה מולה: זה לא הפעם הראשונה, אתם יודעים את זה.

שלמה מולה: איזה צעד אתם נקטתם לרב עיר, שהוא בא ואומר, אני לא מחתן אדם כזה או אחר.

שלמה מולה: אני רוצה שאתה תתן לי דוגמה.

שלמה מולה: כולנו סומכים על ההצהרה הזאת.

שלמה מולה: אני רוצה לדעת מה אתם עשיתם לאותו רב.

שלמה מולה: אתם אחראים עליו מבחינה מקצועית.

שלמה מולה: מה הרבנות עושה ספציפית?

שלמה מולה: הוצאתם הודעה?

שלמה מולה: הוצאתם מכתב?

שלמה מולה: הגשתם תלונה למשטרה?

שלמה מולה: שללתם ממנו את הרשיון לרבנות?

שלמה מולה: העברתם אותו מתפקידו מעיר אחרת?

שלמה מולה: מה אתם עשיתם?

שמעון אולמן: אנחנו צריכים לחלק את הקבוצה שאנחנו מתייחסים אליה לשניים.

שמעון אולמן: מרבית רבני ישראל לוקחים בצורה נכונה, בצורה ראוייה ובצורה מופתית את הטיפול בכל הגוף שנקרא עולים חדשים, המתגיירים וכו'.

שמעון אולמן: מרבית הרבנים אינם מעלים קשיים, מרבית הרבנים אינם יוצרים בעייה.

שמעון אולמן: מרבית הרבנים מהווים קונסנסוס לרוב הגדול שנותן את השרות שלו לעם ישראל בכל מקום בארץ.

שמעון אולמן: אני לא חושב שהבעיה היא ברוב.

שמעון אולמן: הרוב עושה את העבודה שלו כנדרש.

שלמה מולה: אנחנו לא מדברים על הרוב, אנחנו מדברים על אותם יחידים.

ליה שמטוב: מדברים על רב אשקלון.

שלמה מולה: - - -ארבעה זוגות התחתנו, עברו את כל התהליך, הוא בא ואומר אני לא מנפיק לכם תעודת נישואין, אני בעל הבית.

שלמה מולה: אז מה אתה עושה איתו?

שמעון אולמן: אני מיודע לנושאים שהיו עם הרב וואלפא בראשון לציון.

שמעון אולמן: אני יכול לומר לכם, אני הולך לפנות לרשויות שצריכות להעמיד רב לדין, כאשר המונח העמדת רב לדין שומרת בחובה את אפשרות הפיטורין, והיו מקרים כאלה מעולם.

שמעון אולמן: לא היו הרבה מקרים שבהם ננקט תהליך עד תומו, אם הרב וואלפא לא יקבל על עצמו לרשום את הזוג הזה כפי שנדרש, תתבקש הפעלת הסעיף בחוק שנוגע – בחוק הרבנות לישראל ישנו הסעיף שאומר בהחלט ובדיוק כיצד אפשר להוציא רב מתפקידו ומה עלינו לעשות לצורך כך.

שמעון אולמן: זה לא נעים, זה לא יפה, זה לא נחמד לעשות.

שלמה מולה: זה לא נעים כלפי הזוגות שהתחתנו - - -

רוברט טיבייב: אז יהיו סנקציות, או לא יהיו סנקציות?

רוברט טיבייב: כן, או לא.

שמעון אולמן: אתן לך את התשובה במפורש, ואני לא בורח מהתשובה.

שמעון אולמן: תפקידי כיועץ המשפטי לרבנות הראשית לישראל, הוא לפתוח בהליך של נקיטת סנקציות נגד הרב וואלפא ברשיון לציון, מאחר והוא מבחינתי מועל בתפקידו.

שמעון אולמן: ברגע שכך הוא פועל, אני מוצא לנכון לפעול כנגדו.

שמעון אולמן: היה לנו לפני כמה שנים תיק עם רב אחר, בעיר אחרת.

שמעון אולמן: בסופו של דבר, שם הדבר נגמר.

שמעון אולמן: אם הרב וואלפא לא יקח את עצמו בידיו, ויתן אפשרות לאנשים בעירו להתחתן, לא יהיה מנוס, צריך למצוא אחר במקומו.

שמעון אולמן: אני מצטער, אבל זו העבודה.

שלמה מולה: תוכל להתייחס לגבי הרב באשקלון?

שמעון אולמן: את הנתונים לגבי אשקלון, אינני יודע מה קרה.

שמעון אולמן: אני לא הגעתי בזמן, לא שמעתי.

שמעון אולמן: על כל פנים, ברציו, אין הבדל בין אחד לשני, אני מניח.

שמעון אולמן: אם באשקלון הרב איננו מוכן לדאוג לחופה וקידושין לכל זוג בעיר, כולל אלה שהיו באותו תחום מקום לימוד שעליו אנחנו מדברים –עולים שבאו מברית המועצות וממקום אחר והתגיירו בגיורים שנכונו על-ידי הרשויות שפיתחו את הגופים האלה, אם משפחה כזאת שייכת לאותו מסך, לאותם ארועים כפי שדובר פה, אני אכין את ההליך שאני רוצה להטיל על הרב וואלפא, גם על הרב של אשקלון - אין שום סיבה לתת מתנות.

שאול פרבר: המסמכים על שולחנו.

ליה שמטוב: לפני שבוע הוועדה הזמינה את הנציגים.

שמעון אולמן: אני מצטער לא ידעתי.

שמעון אולמן: אבל את ההליך שאני צריך לנהל אותו, ההליך הפלילי נגד אותו רב, אני אפעיל אותו.

רוברט טיבייב: למה היה צריך לחכות עד עכשיו?

שמעון אולמן: סופו של דבר שכך או אחרת, מרבית המקרים שלא אופשר לחתן אותם, ככל הידוע לי, הבעיות האלה נפתרו, ופתרנו את הבעיות האלה.

שמעון אולמן: הרב עמאר השקיע הרבה כוח והרבה מחשבה, הרבה רצון, הרב מצגר מצידו הוא פתר בעיות.

שלמה מולה: אני אגיד לך מה הבעיה.

שלמה מולה: אתם פותרים הבעיה בצורה נקודתית.

שלמה מולה: אם רב באשקלון בא ואומר אני לא מחתן, אתה אומר לו זוג צעיר, שולל את הזכויות שלהם להתחתן בעיר מגוריהם, מעבירים אותם לירושלים שאיזה רב יעשה להם טובה.

שלמה מולה: קודם כל מבחינה אנושית זה נכון, אבל אתם לא פותרים את הבעיה בצורה מערכתית.

שלמה מולה: אני רוצה לראות שכל אזרח במדינת ישראל שהתגייר בכל מקום יוכל ללכת ולהינשא, לא פותרים לו את הבעיה בהתערבות של הרב הראשי וכן הלאה.

שלמה מולה: הוא פותר את הבעיה שלו בעיר המגורים שלו.

שלמה מולה: נקודה.

שלמה מולה: בשביל זה יש רב ראשי ספרדי, יש רב אשכנזי.

שלמה מולה: עכשיו יש הצעה של חברת הכנסת מרינה סולודקין למנות רב רוסי, אין בעיה.

שלמה מולה: אבל תפתרו את הבעיה במקום.

שאול פרבר: עו"ד אולמן יש לי שתי שאלות.

שאול פרבר: כמה זמן הליך כזה אמור לקרות?

שאול פרבר: מתי אתה יכול לדווח לוועדה שאו שמצאת פתרון, או שהודח הרב מתפקידו.

שאול פרבר: שאלה שנייה, מתייחסת לפתרונות.

שאול פרבר: כפי שידוע לך, אני מאוד מכבד את המאמצים של שני הרבנים הראשיים למצוא פתרונות, אבל הפתרונות האלה הן פתרונות עוקפות.

שאול פרבר: בסיפור של ראשון, בסוף הזוג שהרב וואלפא סירב להנפיק להם תעודת נישואין, אני אישית הייתי צריך ללכת, לקחת את תיק נישואין מראשון, להעביר את זה למקום אחר.

שאול פרבר: דרך אגב, עד היום הזוג לא קיבל את הכסף בחזרה, 600 שקלים שהם שילמו לפתוח את התיק הראשון.

שאול פרבר: הם היו צריכים להוציא עוד 600 שקלים על התיק השני.

שאול פרבר: אבל מה אפשר לעשות, רוב הזוגות במדינת ישראל לא רוצים לעכב את הנישואין שלהם בגלל איזשהו רב שמחליט לעשות שבת לעצמו.

שאול פרבר: יש לנו זוג שיושב כאן, שהחליטו ללחום.

שאול פרבר: אבל כפי שידוע לך, וכפי שידוע לכולנו עכשיו, הם זוג אמיצים הם לא הזוג היחיד.

שאול פרבר: רוב הזוגות לוקחים את האפשרות השנייה.

שאול פרבר: דרך אגב, המשרדים של הרבנות הראשית השבוע הציע לנו את האופציות האלה.

שאול פרבר: תביאו את כל הזוגות לרשם נישואין אחר שיהיה מוכן.

שאול פרבר: אני שואל אותך, האם אנחנו צריכים לחכות עד שיהיה לנו עוד זוג אמיץ שמוכן ללחום ברחובות, ועוד זוג אמיץ שיהיה מוכן ללחום במעלה אדומים, ועוד זוג אמיץ שמוכן ללחום באשדוד, ועוד זוג אמיץ שיהיה מוכן ללחום בבאר שבע, האם אנחנו יכולים סוף סוף לעקור את התופעה מהשורש.

שאול פרבר: כי עד שאנחנו אומרים כן, כל הזמן נצטרך עוד שנה ונשב כאן על באר שבע, ועוד שנה על מעלה אדומים, ועוד שנה על אשדוד, זה לא פר לגרים.

שמעון אולמן: התשובה היא תשובה שידועה לכולנו פה.

שמעון אולמן: אני לא מתעלם מהקשיים ומהבעיות.

שמעון אולמן: רב בישראל אמור להכריע כל נקודה רבנית-דיונית וכו', על-פי תפיסתו הוא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זאת אומרת אין חוקים.

שמעון אולמן: כל המאמץ הגדול שנעשה על מנת לאפשר את הגיורים ואת החתונות ואת כל המהלכים האלה, היינו אמורים בכך לעקוף את כל הקשיים, היינו אמורים לעקוף את הבעיות.

שמעון אולמן: אני חוזר ואומר, אני יודע שיש בעיות, אני יודע שיש קשיים, ואני יודע שהמערכת - הרי בסופו של דבר, אנשים מתחתנים יום יום והמערכת פותרת את הבעיות גם אם זה לא בקצב שאני רוצה, גם אם זה לא בקצב שאתה רוצה.

שמעון אולמן: אם אתה שואל אם נחה דעתי מכך, דעתי לא נחה מכך.

שמעון אולמן: דעתי לא נחה מכך, שהרב וולאפא הוא מעמיד את עצמו לאחר פסק הדין שניתן על ידי ההרכב שגייר אותם, הוא מעמיד את עצמו עכשיו מעל כולם.

שמעון אולמן: לא מקובל עליי.

שמעון אולמן: אני חוזר ואומר, לא מקובל עליי.

שמעון אולמן: לא ייתכן שרב שיש לו תפקיד מאוד מוגדר, יפסול החלטה של רב אחר משום שהוא חושב שהרב ההוא יודע פחות ממנו.

שמעון אולמן: לא מקובל עליי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה אתה עושה, אתה מוציא כרזה?

רוברט טיבייב: אם הרבנים הראשיים הזמינו אותו רב מאשקלון, ושאלו אותו, יכול להיות שהוא צודק.

רוברט טיבייב: עשו לו שימוע, שאלו אותו למה הוא פוסל את זה.

רוברט טיבייב: שאלו או לא? איך המערכת מתפקדת?

שמעון אולמן: זו בדיוק הנקודה שבה אנחנו דנים, זו הנקודה שעליה אנחנו מדברים, ואת זה אני אמרתי.

שמעון אולמן: מה שאני יכול לעשות, אני עו"ד אני משפטן אני במערכת, אני יכול להתחיל לגרום לרב כזה שיחשוב פעמיים.

רוברט טיבייב: הרבנים הראשיים שאלו אותו או לא, לפחות שימוע לעשות לו.

רוברט טיבייב: יכול להיות שהוא צודק, יכול להיות שלא צריך לחתן אותם.

שמעון אולמן: אני מקבל את ההצעה.

רוברט טיבייב: האם יש לרבנות הראשית מבקר פנים?

רוברט טיבייב: לכל ארגון נורמלי יש מבקר פנים.

רוברט טיבייב: האם יש לו? או אין לו.

רוברט טיבייב: יהיה לו, זה כבר הבטחה שלנו.

שמואל יסלזון: כמו כל יתר המועצות הדתיות שמחוייבות על פי חוק שיהיה להם מבקר פנים.

רוברט טיבייב: מה זה, זה ארגון עצמאי שנפל מהירח, עושה מה שהוא רוצה?

מרינה סולודקין: אני חושבת שהדיון מאוד חשוב, מאוד במקום.

מרינה סולודקין: אני מאוד מכבדת את הזוגות הצעירים שנלחמים את המלחמות במדינת ישראל שמזמן, אנחנו, כנסת ישראל, היינו צריכים לפתור בחוקים או בהסכמות.

מרינה סולודקין: לפני כמה חודשים היתה פרשה של הרב שרמן והרב שיינין שדיברו בחופשיות בכנס אורתודוקסי, שכל המתגיירים הם רמאים.

מרינה סולודקין: אני פניתי גם לשר המשפטים, גם לשר הדתות, ביקשתי התנצלות.

מרינה סולודקין: קיבלנו כאן בוועדה הזאת מהרב שיינין הסברים שהוא חבר הכי גדול של העלייה הרוסית.

מרינה סולודקין: הרב שרמן לא רצה ישירות לענות לי, אבל בעזרת הרב מצגר והרב עמאר קיבלתי מכתב, ואני מאוד מודה לרבנות הראשית שמבין את החשיבות והמצב החמור של היחסים בין הקהילה של העולים מברית המועצות, מאתיופיה ומדינות אחרות, לבין הממסד הדתי.

מרינה סולודקין: אני חושב שהממסד הדתי משחק באש.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: בגלל שעשו מאמצים שרנסקי, ליברמן, אדלשטיין, כדי שלא יהיו מלחמות.

מרינה סולודקין: חילוניים ודתיים, ואנשים שמשרתים בצבא לא שאלו מי אלה, מאיפה הסמכות שלכם לשפוט גם בנושאים של פטירה, וגם בנושאים של נישואין, הם מחברה שלמראית עין לא עובדת, לא משלמת מסים, אבל שופטת גורלות.

מרינה סולודקין: אתם יודעים כמה זה לקח לסדר את העניין הקבורה של הלא-יהודים.

מרינה סולודקין: כמה מאמצים וכמה ראשי ממשלות עבדו בנושא הזה.

מרינה סולודקין: עכשיו נישואין אזרחיים - - - ואנשים שמתגיירים עכשיו לא מקבלים את הגיור שלכם.

מרינה סולודקין: טוב עושה צבא שבצורה שקטה, מאוד מכובדת, נותנת תידרוך לאנשים ואפשרות להצטרף לעם היהודי בלי מלחמות של יהודים.

מרינה סולודקין: כשאני שומעת שלא מקבלים את הגיורים האלה למטרת נישואין, אני עוד פעם אומרת.

מרינה סולודקין: חבר'ה אתם משחקים באש.

מרינה סולודקין: יהיה פופוליסט מקרב העולים, ויגיד לציבור נמאס לנו.

ניצן הורוביץ: למה פופוליסט?

ניצן הורוביץ: זה באמת נמאס לנו.

מרינה סולודקין: בגלל שאנחנו יותר מדי מסובכים, גם החברה וכל מיני דברים.

מרינה סולודקין: יש הצעה של חברי, דוד רותם, שרבני הערים יהיו רשאים לנישואין.

מרינה סולודקין: אני כל הזמן רואה בחתונות של עולים גם יהודים גם אלה שהתגיירו את הרבנים הצבאיים שעושים את המלאכה שלהם, שגם משרתים במדינה וגם מבינים בדת.

מרינה סולודקין: אולי אנחנו נחוקק חוק שאם לא מקבלים גיור אז שהרבנים הצבאיים יהיו אחראים על הנישואין של העולים, אתם רוצים את זה?

מרינה סולודקין: אנחנו נעשה את כל המלחמות ואת כל הפלורליזם אם לא יהיה סדר בממסד הדתי.

מרינה סולודקין: אני מאוד מכבדת, ואני מאוד מבינה מה שאתה אומר לשפוט, להוציא, אבל אתם עובדים לאט מדי, בגלל שזה בוער.

מרינה סולודקין: אנחנו הפוליטיקאים אומרים: זה בוער אצלנו.

מרינה סולודקין: מה שאני ממליצה, לקחת ברצינות את הנושא שאנחנו לא נסבול את הסירוב לחתן את הזוגות הצעירים שלקחו על עצמם את כל הכובד להצטרף לעם היהודי, כי זה קשה מאוד.

מרינה סולודקין: מי שרוצה מלחמות הוא יקבל.

מרינה סולודקין: כשהגשנו בג"ץ בנושא של חנויות לא כשרות, וזכיתי בבג"צ הזה.

מרינה סולודקין: אמרו לי כאן זה לא מוסקווה, אבל אמרתי, כאן זה לא - - -

הראל גולדברג: בניגוד למה שנאמר כאן, רב עיר הוא לא רושם נישואין מכוח היותו רב עיר.

הראל גולדברג: הסמכות למנות רשמי נישואין בישראל נתונה בידי הרבנות הראשית, לא בידי אף גורם אחר.

הראל גולדברג: המדיניות היום של הרבנות הראשית היא למנות את רבני הערים כרשמי נישואין.

הראל גולדברג: ולכן כשיש רושם נישואין שלא פועל כפי שהוא צריך לפעול, הפתרון נתון בידי הרבנות הראשית.

הראל גולדברג: אין צורך לצורך העניין לא לשנות חוק ולא לעשות שום דבר.

הראל גולדברג: צריך פשוט לפנות למועצת הרבנות הראשית ולבקש פתרון.

הראל גולדברג: לפני שנתיים בשנת השמיטה, מועצת הרבנות הראשית קיבלה החלטה לגבי היתר מכירה.

הראל גולדברג: היו רבני ערים ברחבי הארץ שלא יישמו את החלטת מועצת הרבנות הראשית, ולא היו מוכנים לחתום תעודות הכשר מירק שמגיע מהיתר מכירה.

הראל גולדברג: במקרה זה, הרבנות הראשית, לצערי הרב בהוראת בג"ץ אבל זה מה שנעשה, מועצת הרבנות הראשית מינתה אם אני לא טועה, בערך ארבעה רבנים ברחבי הארץ שהם נתנו תעודות כשרות במקום אותם רבני עיר שלא פעלו כפי שהיו צריכים לפעול.

הראל גולדברג: לכן אני חושב שהפתרון במקרה שלנו, זה אם יש רב עיר שלא ממלא את תפקידו כפי שצריך, אם יש בית דין לגיור שדייניו פועלים מכוח הרב הראשי, והוא כרושם נישואין גם פועל מכוח מועצת הרבנות הראשית, והם פועלים לא מסונכרנים אחד עם השני, הפתרון נמצא בידי מועצת הרבנות הראשית, למנות רושם נישואין אחר.

הראל גולדברג: זה בעצם הפתרון.

אלינה רויז: יש ימים שאני חוזרת בסוף היום הביתה לאשקלון.

אלינה רויז: אני יכולה לגשת למועצה הדתית ולפתוח תיק?

הראל גולדברג: אני רוצה לברך אותך על זה שלא הסתפקת בפתרונות מתחת לשולחן, כתושבת אשקלון, כאזרחית ישראלית מותר לך ואת זכאית לקבל שרות באשקלון.

הראל גולדברג: הפתרון לדבר הזה נתון בידי המועצה.

הראל גולדברג: היא יכולה למנות רושם נישואין אחר בעיר אשקלון.

שאול פרבר: או המועצה הדתית.

הראל גולדברג: מועצת הרבנות הראשית זה גוף ממלכתי שהוא חלק ממדינת ישראל, בניגוד לחברי עו"ד אולמן, ומנסיוני של כמה שנים בטיפולים משמעתיים בנושאים חריגים נגד רבני הערים, אני חושב שהטיפול המשמעתי הוא לא הטיפול הנכון.

הראל גולדברג: אני לא בטוח שהטיפול הנכון על פי חוק היום לא ניתן כל כך מהר לפטר רב עיר, וקשה מאוד על פי חוק לטפל בו באופן משמעתי.

שלמה מולה: למה הוא לוקח משכורת ממשלם המסים?

שלמה מולה: הוא עושה איפה ואיפה, מפלגה אנשים ביודעין, הוא עובר על החוק כשהוא לא נותן שירות לאזרחים שווים כשהוא אדם שמקבל שכר מהמדינה.

שלמה מולה: הוא מנהל אפלייה מכוונת.

שלמה מולה: לכן אם אתה בא ואומר, שזה לא הפתרון, יש לכם בעיה במשרד המשפטים.

הראל גולדברג: הבעיה אצל המחוקק אדוני.

הראל גולדברג: המחוקק היום קבע מהו ההליך המשמעתי של רב עיר.

הראל גולדברג: ההליך המשמעתי לרבני עיר במקרים חריגים, מנסיון של השנים האחרונות, הוא לא מטפל בזה בצורה נכונה.

הראל גולדברג: לכן אני חושב שאנחנו צריכים לדאוג לאזרחי ישראל, הפתרון הוא לפנות למועצת הרבנות הראשית בבקשה לתת מענה למקרים חריגים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה לא מקרים חריגים.

הראל גולדברג: נאמר כאן שזה מקרים חריגים.

הראל גולדברג: חשוב לומר, הנושא הזה הוא חריג, זה לא הכלל.

הראל גולדברג: כך נאמר מקודם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה נראה לך שזה לא הכלל?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה באמת חריג כי הם יצאו לתקשורת.

הראל גולדברג: אני יודע שרוב מכריע של המקרים, הם מקרים שבהם רבני ערים - - - רוב מכריע של המקרים רבני העיר נותנים שרות למתגיירים, זה לא נכון.

30807: - - - עדיין אתם אוכפים את החוק על המעטים שהם כן - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי שאלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי תחושה שאנחנו מדברים עם עצמנו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: עם מי אנחנו מדברים בעצם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה למצלמה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איפה הנציגים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אולי טוב על דברים כאלה לחזור פעמים כדי שאנחנו נחזק את הבעיה.

עתניאל שנלר: גברתי היושבת ראש, אני לא אחזור על הסוגייה הזאת.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר כמה דברים.

עתניאל שנלר: ראשית, אני רוצה לברך את עו"ד אולמן.

עתניאל שנלר: אני חושב שהפגנת אומץ לב מול עם ישראל, ואמרת את האמת.

עתניאל שנלר: צריכים לברך אותך ולא לתקוף אותך על כך.

עתניאל שנלר: אני מאוד שמח שאתה מבין כיועץ משפטי של הרבנות הראשית, כאחת הזרועות הממלכתיות היותר חשובות במדינת ישראל בעיניי כציוני דתי, אני חושב שאמרת דבר נכון וצריכים לחזק אותך.

עתניאל שנלר: אני רוצה להזהיר אותנו כולנו.

עתניאל שנלר: קל מאוד לתקוף את העולם הרבני כעולם רבני.

עתניאל שנלר: התוצר יהיה בדיוק הפוך למה שאנחנו רוצים להשיג.

עתניאל שנלר: אנחנו לא צריכים לתקוף את העולם הרבני כעולם רבני.

עתניאל שנלר: אנחנו צריכים לתקוף תופעות המתבצעות על ידי רבנים כאלה או אחרים.

שלמה מולה: אני לא חושב שמישהו בא ואמר, בואו נבטל את הרבנים או את הרבנות הראשית.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת שלמה מולה, אני לא מדבר אליך כיושב לימיני, אני מדבר אל הציבור שיושב כאן בוועדה.

עתניאל שנלר: אני רוצה להזהיר את עצמנו, כי אנחנו רוצים להגיע לתוצאה ולא להוציא רק את האוויר.

עתניאל שנלר: אנחנו רוצים להרחיב מאוד את הגיור במדינת ישראל.

עתניאל שנלר: זה מה שאנחנו רוצים.

רוברט טיבייב: אני מתנצל, אין לנו בעיה עם הרבנים, יש לנו בעיה עם הרבנות הראשית.

עתניאל שנלר: אני לא בטוח גם בזה.

עתניאל שנלר: אני לא בטוח גם בזה.

עתניאל שנלר: אני חושב שחלק מאיתנו גם לא מספיק בקיאים בקונסטרוקציה של התהליך, לכן אנחנו לא בהכרח תמיד נכנסים לנקודות הנכונות, אולי גם אני לא.

עתניאל שנלר: ודאי שאני יודע שיש בעיות, אני רוצה לפתור את הבעיות.

עתניאל שנלר: אבל אי אפשר לומר הנה התוצאה ולכן מה?

עתניאל שנלר: השאלה מה עושים.

עתניאל שנלר: אני רוצה לחדד ולומר, יש מחלוקת עקרונית וצריכים להכיר בכך בשתי תפיסות עולם במדינת ישראל.

עתניאל שנלר: התפיסה שמנסה ליצור את הספר של העם היהודי, והתפיסה שמנסה ליצור פנקסאות של כתות ושל כל מיני קבוצות באוכלוסייה.

עתניאל שנלר: זה מחלוקת מאז ומקדם.

עתניאל שנלר: בשביל זה הציונות הדתית יש לה מקום בחברה הישראלית, להגיד, אנחנו צריכים להיות הבריח התיכון בין הקבוצות שכל אחת רוצה להתגדר בתוך הבית שלה, לבין ההבנה שהציבור הישראלי כולו חייב להיות כפנקס אחד גדול.

עתניאל שנלר: שהבת שלי תוכל להתחתן עם כל אדם אחר במדינת ישראל.

עתניאל שנלר: למה?

עתניאל שנלר: כי אנחנו עם אחד.

עתניאל שנלר: אנחנו לא בגלות ארץ ישראל.

עתניאל שנלר: אנחנו לא בחוץ לארץ.

עתניאל שנלר: אנחנו לא בלשמור את הקהילה המבודדת של כל אחד בפינתו.

עתניאל שנלר: זה לא הנושא של הכתות בחברה הישראלית, שיש כתות גם בדברים אחרים.

עתניאל שנלר: רק אומר, שהמטרה שהדברים שאני רוצה לתת עכשיו כמה עצות מה צריכים לעשות, באה בשביל לשבור את הכתות, בשביל ליצור אחדות, לראות ולחזק את צה"ל בעבודה העצומה שהוא עושה.

עתניאל שנלר: אני רוצה להסיר את הכובע ולהצדיע לצה"ל על עבודת הגיור שהוא עושה בתוכו.

עתניאל שנלר: אני אומר את זה גם בשם אותם ילדים שלי כמשפחה מאמצת גיורים, מתגיירים, שהתגיירו דרך צה"ל.

עתניאל שנלר: כן, לחיילים והחיילות שעברו אצלי בבית, אני אומר בשמם גם תודה לכם.

עתניאל שנלר: מה צריכים לעשות, שבעה דברים בקצר.

עתניאל שנלר: צריכים לחזק מאוד את הקו של הרב עובדיה יוסף והרב עמאר לתת להם את הכוח ללכת בדרך שלהם ולחזק את הקו הזה.

עתניאל שנלר: אם חברי הכנסת לא רוצים לקדם את הגיור, מיותר שאני אדבר.

עתניאל שנלר: אני מרגיש במקום ללכת, מה אפשר כן לעשות, אתם מנסים להיכנס לכל מיני דקויות של צרכים פוליטיים.

עתניאל שנלר: אני לא רוצה להיכנס לפוליטיקה על חשבון הגרים.

עתניאל שנלר: אני לא רוצה לעשות פוליטיקה על חשבון העולים.

עתניאל שנלר: אני רוצה להיות אמיתי.

עתניאל שנלר: צריכים לחזק את הקו של הרב אמסאלם, שהוא אחד מגדולי הרבנים בארץ בתחום הזה, אולי הבקיא ביותר.

עתניאל שנלר: צריכים לתת לזה ביטוי בצד הציבורי, וצריכים לגייס רבנים כל אחד בקשרים שלו לתת גב לרב עמאר, לא להגיד מישהו חזק או חלש.

עתניאל שנלר: לתת גב למי שמעז, כי רק מישהו גדול באמת בתורה, לוקח אחריות על דברים כאלה.

עתניאל שנלר: מי שחלש מפחד לקחת אחריות.

עתניאל שנלר: אז מי שחזק בואו נחזק אותו, שיהיה לו גב חזק.

עתניאל שנלר: הדבר השני – ועדה למינוי דיינים.

עתניאל שנלר: אני חבר בוועדה למינוי דיינים.

עתניאל שנלר: כל דיין שמבקש להיות דיין, אני אומר את זה קבל עם ועולם.

עתניאל שנלר: שאני מדבר איתו ורוצה להיות דיין, אני משתדל לשאול על נושא הגיור, כי אני רוצה לשמוע בפירוש מהמועמדים לגיור, שאם אדם על פי ההלכה לא לחרוג ימין ושמאל, על פי ההלכה, אדם התחייב לשמור מצוות על פי ההלכה, שיהיה יהודי, ואין פסילה כי זאת ההלכה.

עתניאל שנלר: הדבר השלישי – בתי דין עירוניים.

עתניאל שנלר: כמו שהזכירו את החוק של חבר הכנסת דוד רותם.

עתניאל שנלר: אני חושב שהחוק הזה הוא פשרה פחות טובה ממה שצריכה להיות.

עתניאל שנלר: אם אצליח דרך ההסתייגויות בקריאה שנייה ושלישית, אני אציע לא שימנו את הדיינים באישור למעלה, רב העיר ימנה הרכב.

עתניאל שנלר: רוצים לפסול מישהו, יפסלו הרבנים הראשיים את מי שלא מתאים לדידם, אבל לא שהם ימנו.

עתניאל שנלר: אני רוצה לתת פתיחות עוד יותר גדולה וכוח לרבנים שהולכים להקים בתי דין רבניים לגיור.

עתניאל שנלר: הדבר הרביעי – צריכה להיות חקיקה לפתירת בעיית פסילת הגיור.

עתניאל שנלר: חקיקה לפתרון בעיית הפסילה בגיור, אני רוצה להמעיט לדבר על כך, משום שישנם כמה דברים בקנה, שראוי שיצליחו ולא נעורר ונעיר על מנת שייכשלו בגלל סיבות כאלה או אחרות.

עתניאל שנלר: אני מקווה בעזרת השם שכאן נתקדם.

עתניאל שנלר: הדבר הנוסף, הממשלה צריכה לקבוע יעדים.

עתניאל שנלר: לא לפחד לקבוע יעדים.

עתניאל שנלר: אי אפשר להסתפק להקים בתי דין וזה יילך כמו פול גאז בניוטרל.

עתניאל שנלר: אם רוצים את מערך הגיור מר יסלזון, אתה עומד במערך הגיור, אתה רוצה להצליח בתפקידך, חייבים להעמיד מספרים של הצלחה או כשלון ולהיות דבק בהצלחה למספר המתגיירים, עם לוחות זמנים.

עתניאל שנלר: אז לא מושכים תיקים.

עתניאל שנלר: יודעים אם בשנה צריכים להיות איקס, צריכים להיות איקס, ואם פחות זה ישיבת ממשלה וישיבת כנסת, לנו הגיעו לפחות.

עתניאל שנלר: לא לפחד.

עתניאל שנלר: פנייה למזוז לחוות הדעת בנושא של פסילת תעודת המרה.

עתניאל שנלר: אני לא יודע מי נתן למי את העוז, את הכוח לפסול תעודה פורמלית של מדינת ישראל.

עתניאל שנלר: תעודת המרה היא לא צייטלך של איזה רב.

חיים אמסלם: מי שגוייר - - -

עתניאל שנלר: זה בדיוק, היא הנותנת, לכן אני אומר את הדברים האלה.

עתניאל שנלר: תעודת המרה זה כמו תעודת זהות.

עתניאל שנלר: אני לא מכיר שלאף אחד יש סמכות חוץ משר הפנים לבטל תעודת זהות.

עתניאל שנלר: מי שהוא יהודי על-פי ההלכה, הוא יהודי ואף רב לא רשאי לבטל את תעודת ההמרה שלו, זה לא נושא לויכוח על-פי החוק.

שלמה מולה: בוא נצביע בעד החוק היום.

שלמה מולה: פעם אחד שייקנס את הרב ב-400 אלף שקל או שייכנס לכלא, הוא לא ישלול תעודה - - -

עתניאל שנלר: אני חושב שלא צריך לחוקק חוק לזה בכלל.

עתניאל שנלר: אני חושב שזה פשוט שזה כך, כי תעודת המרה היא תעודה של המדינה.

עתניאל שנלר: אלא מה?

עתניאל שנלר: למה אנחנו נכנסים על זה לויכוח גם בינינו.

עתניאל שנלר: משום שאם אתה רוצה לחוקק חוק, אתה נכנס לזכויות וטו כאן, לא צריך.

עתניאל שנלר: אין צורך, יש הסכמים קואליציוניים.

עתניאל שנלר: אם היועץ המשפטי יורה בצורה ברורה שפסילת תעודת המרה זה נגד החוק, ממילא לא צריך לחוקק חוק.

עתניאל שנלר: אלא מהי?

עתניאל שנלר: למה הויכוח?

עתניאל שנלר: כי לפעמים התעודה נקנתה או התקבלה בדרך רמייה, אבל זה בדיוק כמו תעודת זהות.

עתניאל שנלר: אם קיבלת תעודת זהות בדרך רמייה, אז החוק מעמיד כלים לזה.

עתניאל שנלר: לא צריך להמציא את הגלגל.

עתניאל שנלר: כל מה שצריך עכשיו, זה לקבל חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה, לייצר תקדים של סנקציה אחת ויחידה.

עתניאל שנלר: להוציא אדם מתפקידו, אם הוא חורג מסמכויותיו.

עתניאל שנלר: אני פונה אליך נציג משרד המשפטים.

עתניאל שנלר: אתה צודק, התהליך היום הוא תהליך מורכב של ועדות, בירורים לרבנים ודיינים.

עתניאל שנלר: לא, לא צריך תהליך מורכב.

עתניאל שנלר: מי שעובר על החוק על פי החוק הקיים היום, רב או דיין על פי החוק, העובר על החוק, יש נגדו כתב אישום, לא יכול לשמש בתפקידו.

עתניאל שנלר: זה החוק כפי שאני למדתי הבוקר, ניסיתי ללמוד את החוק.

עתניאל שנלר: בשביל זה יש יועץ משפטי לממשלה.

עתניאל שנלר: מה שצריך לעשות עכשיו דבר אחד נורא פשוט.

עתניאל שנלר: אם רב או דיין ואני אומר את זה על בודדים בודדים, כי רובם – "הוי דן כל אדם לכף זכות", ודאי את הרבנים.

שלמה מולה: הרב שרמן למשל, מה אתה עושה איתו?

עתניאל שנלר: אני לא אדבר על אף אדם.

עתניאל שנלר: קטונתי, אני לא מדבר על רבנים בשמות.

עתניאל שנלר: אומר דבר פשוט, אם יש רב שלקח את החוק לידיו, הוא צריך עד שייגמר משפטו וערעורו לא לשמש ברבנות ולא כדיין, גם לא דיין בבית הדין הגדול, אף לא אחד.

עתניאל שנלר: אם נעשה את הדברים האלה, נדמה לי שאנחנו נהיה במקום אחר.

שאול פרבר: חבר הכנסת שנלר, פשוט לא שמת לב, שהוא אמר שכיום בחוק מה שקבוע, זה אם מישהו עובר עבירה פלילית, זה עבירה מינהלית – מקסימום.

עתניאל שנלר: אני לא בטוח.

עתניאל שנלר: נדמה לי שאם היום יבוא מישהו ויקח תעודת זהות, ויגיד, אני מבטל את תעודת הזהות לכן אין לך זכות הצבעה לכנסת, אני לא חושב שזו עבירה מינהלית.

ליה שמטוב: תודה רבה.

30807: הערה אחת עקרונית ושתי הצעות מעשיות שאני מקווה שייכנסו לסיכום הוועדה.

30807: אני רוצה להמשיך את דבריו של חבר הכנסת שנלר, שהדיון פה הוא באמת לא על עניינם של עשרה זוגות או עשרים זוגות בשנה, שכל אחד מהם הוא עולם ומלואו, וכל אחד מהם חשוב מאוד ויקר מאוד.

30807: הדיון כאן הוא הרבה יותר מהותי, והוא הדיון מי מעצב את אופייה של מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי.

30807: והאם אנחנו מוכנים להמשיך ולהפקיד את המשימה הזו, בידי קבוצה שבהגדרה לא מעוניינת שמדינת ישראל תהיה מדינתם של כל היהודים.

30807: קבוצה שבהגדרה לא מעוניינת להיות שותפה למפעל ההיסטורי של הקמת מדינת היהודים, קבוצה שלא נושאת בהגדרה בנטל השרות ובנטל ההגנה על אותה מדינה.

30807: חייבים להבין שזו עוד חתיכה אחת בפאזל של תמונה עגומה מאוד בשעה שאנחנו יושבים כאן בחדר, בפעם הראשונה בתולדות מדינת ישראל נעצרה אשה על ידי המשטרה ברחבת הכותל המערבי, כי העזה להוציא טלית מתיק הטלית.

30807: אני יודע שכאן הדעות חלוקות על מנהגי התפילה בכותל, אבל הנה עוד דוגמה לתהליכי התחרדות מטרידים של המרחב הציבורי של מדינת ישראל.

30807: בהקשר הזה, לצערי, כאן איני יכול להסכים עם חבר הכנסת שנלר, צריך להלין על אדישותה של החברה הישראלית על כל מגזריה, אבל במיוחד צריך להלין על רפיון הידיים של הציונות הדתית, והעובדה שחבר הכנסת שנלר, הוא חבר כנסת היחיד מהמגזר הזה שיושב כאן, סליחה שניים.

קריאות: גם אורבך נמצא פה.

מרינה סולודקין: מה עם הרב אמסלם שיושב איתנו?

30807: חברים אני עדיין עומד ולא אומר את זה כדי להתריס.

30807: אנחנו בעיצומם של ימים שבהם ראשי הציונות הדתית, רבניה, מתראיינים מעל כל במה תקשורתית בסוגייה אחרת.

30807: אלה מחייבים שלטים כאלה, אלה מתנגדים.

30807: מתי יקומו המנהיגים הרבניים של הציבור הציוני דתי ויקראו קריאה על מה שקורא בישראל בתחום הגיור?

30807: ועד שלא זה לא יקרה, כל הדיבורים על תפקידה של הציונות הדתית, לצערי הרב, אני אומר את זה בכאב, הן כמעט מלים פורחות באוויר.

30807: אני נדהם מהתגובה של משרד המשפטים, ומגלגול האחריות לפיתחה של הרבנות הראשית.

30807: אני לא אחזור בי ואומר מדוע.

30807: מזה שלוש שנים, הסמכות החוקית על פי החלטת הכנסת להגשת תלונות משמעתיות כנגד רבני ערים מופקדת בידיו של שר המשפטים.

הראל גולדברג: מי שדן את הרבנים זה הרבנים עצמם, על מה אתה מדבר?

הראל גולדברג: רב שלא יחתום על נישואין אתה רואה בית דין משמעתי של רבנים שאוכף עליו את הדין?

30807: תן לי לסיים.

30807: הרבנות הראשית אינה רשאית להקים בית דין משמעתי לרבני ערים אם אין תלונה.

30807: הגורם המרכזי שצריך להגיש את התלונה הוא שר המשפטים.

30807: שר המשפטים הוא היום יעקב נאמן, אביר המאמץ המשפטי והחקיקתי בתחום הגיור.

30807: אני מציע לא למקד את כל הביקורת ברבנות הראשית, אני לא ידוע כאחד מחובבי המוסד.

30807: עדיין אני מציע, שבהצעת ההחלטה של הוועדה, הוועדה תקרא לשר המשפטים פרופ' יעקב נאמן, להגיש היום תלונה משמעתית כנגד כל רב עיר שלגביו יש דיווח שנוהג במתגיירים באופן לא ראוי.

שלמה מולה: - - - הרבנות הראשית אמר שכן הוא עושה את זה, צריך לברך על זה.

30807: זה לא סמכותו.

שלמה מולה: אבל אני מניח הוא יעבוד בהתייעצות עם משרד המשפטים.

30807: חבר הכנסת מולה, העובדה שעד הרגע הזה שר המשפטים יעקב נאמן לא הגיש תלונה משמעתית כנגד הרב, היא תעודת עניות למשרד המשפטים.

30807: עם כל הכבוד, הסיפור צריך להתחיל במשרדי הממשלה, ברשות המבצעת.

30807: יואיל שר המשפטים להגיש תלונה משמעתית כנגד רב העיר אשקלון, ויואילו חברי מועצת הרבנות הראשית להקים לאלתר את בית הדין המשמעתי ולשפוט את אותו אדם.

30807: זה צעד ראשון מעשי, לא הכל לפתחה של הרבנות הראשית.

30807: שר המשפטים בצורה תמוהה רוחץ כאן באיזשהו נקיון כפיים, משרד המשפטים הוא הזרוע הממשלתית שמופקדת על אכיפת החוק, ובאופן ספציפי על הדין המשמעתי על רבני העיר, והנה המבחן של שר המשפטים.

30807: האם בימים הקרובים שר המשפטים יודיע שהוא מתכוון להגיש תלונה משמעתית כנגד כל רב עיר שינהג במנהג הזה.

30807: אני מציע ליו"ר לא להסתפק בדיון הזה, ולקבוע היום דיון המשך לעוד שבועיים שבו משרד המשפטים מתבקש להודיע האם בכוונתו להגיש תלונה משמעתית כנגד רב העיר אשקלון.

30807: בואו וניפגש בעוד שבועיים ונראה מה תשובתו של פרופסור יעקב נאמן.

30807: הצעה שנייה, מכיוון שלצערי מערכות הצדק בדין המשמעתי טוחנות לאט, כפי שאמר חברי, אני רוצה להצהיר כאן הצהרה, שאנחנו בכוונתנו לפעול להגשת תביעות נזיקין כנגד אותם רבני ערים.

30807: אנחנו נציע לארגון עתי"ם שהוביל את המאבק להיות, להוביל גם את המאבק הזה.

30807: אבל אם ארגון עתי"ם לא ירים את הכפפה, אנחנו נחל מהיום הזה, להגיש תביעות נזיקין כנגד רבני ערים, ורושמי נישואין שנוהגים במנהג שהם נהגו כנגד הזוג הזה, ואני מזמין את הזוג הנכבד, אם ארגון עתי"ם לא יהיה מעוניין לעשות את זה, להגיש את התביעה.

30807: יש בפקודת הנזיקין הוראה או עילה לתובענה על הפרת חובה חקוקה, ואנחנו פשוט נתחיל להגיש תביעות נזיקין.

30807: כאשר אותם רבני ערים יחוייבו בנזיקין אם על פי פקודת הנזיקין, או על פי חוק איסור אפלייה במוצרים ושירותים ציבוריים שחל גם על פקידי הממשלה, אז נתחיל לראות שינוי בפועל.

30807: אני מאוד מקווה שלא נצטרך לעשות את זה כשר המשפטים מתעורר מתרדמתו, כלא מספיק לדבר מבוקר עד ערב על הגיור.

30807: ולא מספיק בלהתהדר בוועדת נאמן שהיא לא יעילה, לא עשתה דבר, לא תעשה דבר, עשר שנים היא אות מתה.

30807: לא מספיק להגיע לוועדה לאחדות העם היהודי וכל חבר נאמנים בסוכנות ולהצהיר הצהרות מכאן עד הודעה חדשה.

30807: השר היחיד בממשלת ישראל שמחזיק בידו היום סמכות ישירה לפעולה, הוא פרופסור יעקב נאמן.

30807: יגיש תלונה משמעתית, או לא יגיש תלונה משמעתית.

30807: זו השאלה היחידה שצריכה לעניין את בית המחוקקים בביקורת שלו על הרשות המבצעת.

רוברט טיבייב: אם לא מה נעשה.

30807: אם לא, בואו נוציא את המרצע מהשק.

30807: אם שר המשפטים לא יגיש עכשיו תלונה משמעתית כנגד הרבנים האלה, צריכה לצאת הודעה רשמית מוועדת העלייה והקליטה שהשר יעקב נאמן לא משתף פעולה עם הוועדה בטיפול בכשלים בתחום הגיור.

30807: עד היום השר יעקב נאמן בכל דיון פה זוכה לכותרת של מגן הגרים.

30807: אז יכול להיות שבאמת הוא מגן הגרים בנפשו, במעשיו כשר משפטים כרגע הוא לא עושה דבר.

30807: התגלגלה לידו הזכות בחודשים האחרונים שיגיש את התלונה המשמעית – בוא נראה – הנה המבחן האמיתי, המבחן האמיתי של שר המשפטים.

הראל גולדברג: גברתי היושבת ראש, אני רוצה רק להשלים משפט אחד מכיוון שדיברו כאן על שר המשפטים.

הראל גולדברג: אני לא רוצה שדבריי יובנו לא נכון.

הראל גולדברג: אנחנו בעד טיפול משמעתי באותם רבנים שלא מכבדים ופועלים מזרוע אחת של מועצת הרבנות הראשית כשהם פועלים.

הראל גולדברג: אנחנו מסכימים לזה לחלוטין, בהחלט הטיפול המשמעתי הוא טיפול נכון, טיפול ראוי.

הראל גולדברג: במקרים שכאלה, כמובן תוך בחינת כל מקרה לגופו, על כך אין לנו שום ויכוח.

קריאה: תמליץ לשר?

הראל גולדברג: ככל היותר אני יכול להמליץ לשר.

הראל גולדברג: במקרים האלה אני בהחלט מסכים, הטיפול המשמעתי ראוי ונכון.

הראל גולדברג: אנחנו בהחלט לאחר שנבחן את המקרה, אנחנו נמליץ לשר נאמן להעמיד לדין משמעתי במקרים המתאימים רבני עיר שפועלים בצורה דומה כפי מה שמתואר במקרה שלנו.

הראל גולדברג: עדיין הטיפול שנאמר מקודם הוא בנסיון לתת טיפול פרקטי שיתן מענה לאזרחים שעניינם נדון ושסובלים מהעניין הזה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: גם הוועדה תמליץ לשר המשפטים, אדוני.

מקסים סרדיוקוב: תודה רבה שהתכנסתם פה בשבילנו, כך אני מרגיש.

שלמה מולה: אתם כדוגמה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: רוצים לבוא לחתונה שלכם.

מקסים סרדיוקוב: אני האזרח הפשוט, החייל ששירת במדינה, שהגן על הבית שלכם, נתן הכל, מה קורה ב-14 בינואר, כאשר אני מתחתן, מה קורה איתי?

מקסים סרדיוקוב: מה קורה איתנו?

מקסים סרדיוקוב: איפה אנחנו עומדים, פותחים תיק לא פותחים תיק.

מקסים סרדיוקוב: מגישים תביעה, מפטרים את הרב?

מקסים סרדיוקוב: אנחנו רוצים תשובות.

ליה שמטוב: אני חושבת שעד ה-14....

שלמה מולה: בשאלה הזאת יתן תשובה נציג הרבנות הראשית ומשרד המשפטים יתנו תשובה, כי כרגע הסמכות בידם.

שלמה מולה: אנחנו רק יכולים לדרוש מהם לקיים את הסמכות שלהם.

עתניאל שנלר: השאלה שלכם הגיעה לבית הדין הגדול?

מקסים סרדיוקוב: וגם לבג"צ.

שמואל יסלזון: לזוג הזה יש החלטה מבית הדין הרבני, שמאשר את יהדותה.

שמואל יסלזון: בית הדין קבע, כבר עברו מסכת יסורים שהרשם אמר תלך לבית דין רבני, בית דין רבני אישר, בכל זאת רשם נישואין לא מוכן.

שמואל יסלזון: אפשר ללכת לבג"צ, זה לא יקרה עד ה-14 בינואר.

ליה שמטוב: אנחנו חייבים לסיים, יש לנו החלטות של הוועדה.

ליה שמטוב: חבר הכנסת שלמה מולה, בבקשה.

ליה שמטוב: גלעד, באמת אני אחזור על זה 10 פעמים.

ליה שמטוב: אנחנו משלמים את מחיר היחלשותה של הציונות הדתית.

ליה שמטוב: יש כאלה שרוצים אפילו להוציא לה תעודת פטירה, אבל אני לא מאלה.

ליה שמטוב: אני חושב שאני אתנגד בכל תוקף, הסמכה של רבני ערים לחניכי גיור שהם יהיו המגיירים, בעוד מספר שנים ניפגש, אחד לא יגיע להתגייר.

ליה שמטוב: מי ששולט היום ברבני ערים, במועצות הדתיות, אנחנו יודעים לא הציונות הדתית, מזמן לא, ואנחנו נפקיע גם את בתי הדין המיוחדים לגיור שקמו, שבעצם בראייה ארצית שיתנו פתרון יותר הולם, גם את ה-800 בצבא, וגם את האלפים שיש היום, נבוא ונגיד, חברים, גם זה לא התקיים.

ליה שמטוב: זאת אומרת, אנחנו הולכים לשפוך את הילד, להטביע אותו, ולבוא ולהגיד – מה שקיים נפרק.

ליה שמטוב: צריך לפתור את הבעיות של אלה שכבר התגיירו, לקחת את הצעדים המשמעתיים המשמעותיים מאוד, ולנסות לתת יותר חיזוק לבתי הדין המיוחדים לגיור.

ליה שמטוב: כי עד היום רבני הערים לא מתייחסים, אבל אחרי הגיור כשבאים להתחתן, הם לא רוצים אותם, אחר כך יגיירו אותם?

ליה שמטוב: זאת שאלה שצריך לדון בה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: הועדה שמעה בדאגה על כך שישנם רבני ערים הבוחרים לא להכיר בגיורים הנערכים בצה"ל, ואזרחים רבים שיהיו בתחושה שהתקבלו לקהל ישראל מוצאים את עצמם זרוקים ומושפלים.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת לרבני הערים, רשמי נישואין שאינם מקבלים את הגיור בצה"ל שנעשה על פי חוקי המדינה, להתפטר לאלתר.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת לרבנות הראשית לפטרם או להעמידם לדין.

ליה שמטוב: הוועדה מבקשת מהרבנות הראשית להשיב לה תוך 30 יום מהם ההליכים בהם היא נקטה נגד אותם רבני הערים.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת לרבני העיר, לכבד את הגרים ולפתוח לגרים שבאים עם תעודת ההמרה תיק נישואין.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת למועצת הרבנות הראשית להסמיך רבנים אחרים כרושמי נישואין ברשויות המקומיות בהן רבני העיר מסרבים לרשום מתגיירים לנישואין.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת לשר המשפטים להגיש מיידית תלונה משמעתית נגד כל רבני העיר שאינו רושם לנישואין ומתגיירים.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: הישיבה נעולה.