ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 54, 2009-12-16 09:30

ליה שמטוב: בוקר טוב.

ליה שמטוב: אני מתכבדת את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: היום אנחנו מדברים על חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה.

ליה שמטוב: עשינו כמה תיקונים בישיבה הקודמת והיועצת המשפטית תקריא את התיקונים ואנחנו נמשיך לקרוא את הסעיפים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מה שמונח בפניכם היום הועלה גם לאתר האינטרנט ולחלק מכם גם נשלח ישירות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה נוסח שכולל בתוכו הצעות לניסוח בעקבות הדיון הקודם, בעקבות חומרים אחרים מהעבר, כולל הבג"צ, שאני רעננתי את זיכרוני לגבי הפרטים שלו.

שלמה אקלה: עורך הדין שהגיש את העתירה נמצא כאן, פרופ' קורינאלדי.

שלמה אקלה: אני אשמח אם נוכל לתת לו להגיד את המלים, אבל זה בהמשך.

ליה שמטוב: כן, אנחנו נאפשר לו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: גם במסמכים שאתה כתבת, נתקלתי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שוב, יש כאן דברים שאני לא בטוחה לגבי ההתאמה שלהם לניסוח היום ולכן אני אשמח לקבל הערות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: באופן עקרוני, מה שמופיע בצבע קצת שונה ובסימון, זה מה שאני שיניתי על גבי הנוסח הקיים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מציעה שנתחיל לקרוא את המקומות שבהם היה איזה שהוא שינוי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן מדובר בסעיף 3, לגבי הקמת המרכז.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסעיף שאני מציעה כרגע: '(א) יוקם מרכז לחקר ושימור מורשת יהדות אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (ב) המרכז יכלול את המכון והארכיון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: (ג) המרכז יערוך איסוף ומיפוי של חומרי המחקר הקיימים בתחום מורשת וחקר יהדות אתיופיה, בנוסף לפעילותו לחקר ושימור מורשת זו'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן הוספתי 'לרבות תיעוד לגבי יוחסין'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה משהו שראיתי באחד הדיונים של הבג"צ.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני לא יודעת, יש בכל זאת שינוי של נסיבות, אני חושבת, מתקופת הבג"צ שהיה בסוף שנות השמונים ועד ימינו ומה שקרה בינתיים, בוודאי לגבי רישום הנישואין והצורך ל---

שלמה אקלה: לצערי הרב, לא חלו הרבה שינויים, לכן דווקא התוספת הזאת היא מאוד משמעותית לאלה שיהדותם מוטלת בספק, לאלה שלא מצליחים להגיע לרישום נישואין ככל אזרח בישראל.

שלמה אקלה: לכן אני דווקא חושב שזו תוספת חשובה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני עוברת לסעיף 5, כי בסעיף 4 לא היו הערות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 5 מדבר על המועצה, הרכבה ומספר חבריה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: דיברנו בסוף הדיון הקודם על הצורך אולי לצמצם מעט את מספר חברי המועצה, ולו כדי לייעל את עבודת המרכז.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מצאתי שני מקומות שהיו, לדעתי, מיידיים לצמצום, ואלה הנציגים שבסעיפים קטנים (8) ו-(9), ראש הרשות ונציג המרכז השלטון המקומי; אני חושבת שהיתה פה שאילה מחוקים אחרים שהיא לאו דווקא רלוונטית לחוק הזה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוקים אחרים שקשורים להנצחת מורשת יש איזה שהיא משמעות למקום שהמרכז יהיה בו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן אני חושבת שזה לא משנה איפה יהיה המרכז, אני חושבת שלנציגים של השלטון המקומי יש, יחסית, פחות קשר מהותי ולכן אלה השניים הראשונים שאני מציעה להוריד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו יורדים בזה מ-21 ל-19.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה לפתוח את זה לדיון, מכיוון שזה היה נושא מרכזי יחסית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: משרד המשפטים העלה טענה שאני חושבת שיש בה ממש, שבמספר חברים גדול כל כך, כאשר אין ועד מנהל, ולמעשה המועצה מנהלת כמעט באופן שוטף את המרכז הזה, זה יהיה קצת מסורבל.

מיסאא אבו אלהיג'א: לגבי הנושא הזה, אני חוזרת על הדברים של עורכת דין לאמעי, שכן צריך לעשות כמה שיותר צמצום כדי לייעל ולמקצע את העבודה של הוועדה ושל המועצה, לכן אנחנו מציעים גם עוד צמצום.

מיסאא אבו אלהיג'א: אני לא חושבת שזה יפגע בתפקוד של המועצה, משבעה נציגי ציבור שיהיו חמישה נציגי ציבור, שמהם כן יהיו שלושה חברים מקרב החברה האתיופית.

מיסאא אבו אלהיג'א: יש עוד הערה מאוד חשובה לעניין זה.

מיסאא אבו אלהיג'א: הנושא של הנציגים מהארגונים היציגים של החברה האתיופית.

מיסאא אבו אלהיג'א: ההצעה שלנו זה שצריכים להיות אנשים מהחברה או פעילים בחברה האתיופית, או אנשים חברתיים ולא נציגים של הארגונים.

מיסאא אבו אלהיג'א: הרי הנציגות של הארגונים נותנת עוד שכבה של אינטרסים ועוד שכבה---

נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל אלה ארגונים שבדרך כלל מייצגים, הם באינטר-פייס בין הציבור לבין הממסד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: להציג אנשים פרטיים זה קצת יותר קשה.

שלמה אקלה: להיפך, ברגע שאת משאירה פתח שבו את אומרת 'פעילים', את פותחת דווקא פתח לפעילים פוליטיים, אז למה לך את זה?

שלמה אקלה: כל שר שירצה למנות את האיש הפוליטי שלו, ימנה.

שלמה אקלה: אבל אם את באה ומדברת על ngo's, ארגונים וולונטריים, או נציגים שיש להם זיקה לפעילות של מרכז מורשת יהדות אתיופיה, יכול להיות שזה הרבה יותר מקצועי, לאו דווקא.

מיסאא אבו אלהיג'א: אני מבינה את העניין הזה, אבל לדעתי ולדעתנו, אני חושבת שהניתוק של האנשים.

מיסאא אבו אלהיג'א: ..

מיסאא אבו אלהיג'א: אפילו בעמותות או ב- ngo'sיש אינטרסים והשפעות פוליטיות גם על האנשים האלה.

מיסאא אבו אלהיג'א: כדי לנתק את הנושא הזה וכדי לא לקצר את היריעה ושיהיה אפשר לבחור באמת מקשת רחבה יותר של אנשים ושל פעילים ושל אנשים שתורמים לקהילה, אני חושבת שזה מה שצריך להיות.

מיסאא אבו אלהיג'א: בדרך כלל בנוסף לזה שאין בחיקוקים נוספים הכנסה של ארגונים יציגים במובן הזה, כי קשה מאוד לקבוע מי הארגונים היציגים---

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן המנגנון שאני הצעתי, בדומה לייצוג ארגונים בתחום איכות הסביבה, זה שתהיה בתוספת רשימה, השר יוכל כמובן לעדכן אותה מדי פעם, של ארגונים שרשומים כרגע בזמן נתון כארגונים שמייצגים את האינטרסים של העדה האתיופית באופן כזה או אחר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מתוך הרשימה הזאת בתוספת, השר יוכל לבחור את מי שלדעתו באותה עת מתאים.

משה באטה: מי יבחר את הארגונים?

משה באטה: כי יש הרבה ארגונים יוצאי אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נכון, לכן אנחנו כרגע נכתוב בתוספת את כל הארגונים המוכרים כרגע.

שלמה אקלה: בהצעת החוק המקורית לא כתוב שום ארגון, לא מוזכר שום ארגון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסיבה שאני העליתי את זה כרגע, כי היתה שאלה כזאת.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בנוסף, שוב, אני חוזרת לבג"צ ולכוונה המקורית, אני יודעת שהשתנו הנסיבות, אבל היתה בפירוש כוונה שיהיו נציגים ישירים של הארגונים בתוך המועצה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: יכול להיות שהנסיבות השתנו עד כדי כך שזה לא רלוונטי, אבל אני רואה את זה כרגע עדיין כרלוונטי.

ליה שמטוב: אני גם חושבת שזה רלוונטי, כי ראינו בדוגמה של אתמול שכל אחד.

ליה שמטוב: ..

ליה שמטוב: אז ככה יודעים מראש מי ומה ויכול להיות שאחר כך בעתיד זה ישתנה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השר יוכל לשנות את התוספת.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר ברגע שארגון, מסיבה כזאת או אחרת, נסגר, הפסיק לפעול, ויש ארגון חדש שמתהווה והוא מהווה ארגון שמייצג את העדה האתיופית בפן כזה או אחר, יוכלו לגשת ולשנות את התוספת.

משה באטה: את מודעת למספר הגדול של ארגונים?

משה באטה: יש עשרות ארגונים.

ליה שמטוב: יש עשרות ארגונים, זה נכון, שר, הוא אומר ארגון זה או אחר, אחר כך באים לוועדה.

ליה שמטוב: .. זה קרה אתמול.

ליה שמטוב: פה היו ארגונים והיו להם טענות שלא מזמינים אותם, שמשרד הקליטה לא מזמין אותם, ובמשרד הקליטה אומרים שכן מזמינים, אתה היית אצלנו בוועדה, הוא אומר 'אבל הוא לא מייצג אותנו', הוא לא זה, ומתחילים לריב ביניהם.

ליה שמטוב: אז אולי יותר טוב להגיד 'אלה, אלה ואלה' וזה מה שיהיה.

מיסאא אבו אלהיג'א: אני רוצה להוסיף עוד משהו ברשותכם.

מיסאא אבו אלהיג'א: הנושא של פיקוח, הרי אם את שמה נציגים מהארגונים, הארגונים האלה לא מפוקחים על ידי המדינה, הם גופים פרטיים.

מיסאא אבו אלהיג'א: אפילו---

נירה לאמעי-רכלבסקי: את מציעה אדם פרטי, את מציעה שהשר יילך ויבחר אדם פרטי לחלוטין כנציג ציבור.

מיסאא אבו אלהיג'א: לא, פעילים חברתיים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מה זה פעיל חברתי?

נירה לאמעי-רכלבסקי: פעיל חברתי הוא אדם---

מיסאא אבו אלהיג'א: הוא יכול להיות פעיל בעמותה מסוימת, אבל שלא יהיה חייב להיות מארגון.

משה באטה: אני מציע, אם אפשר, שהארגונים יישבו ויבחרו אנשי מקצוע---

שלמה אקלה: לא, לא, לא.

שלמה אקלה: קודם כל אנחנו רוצים היום להצביע.

שלמה אקלה: אני מבקש שנצביע, אני פונה עם זה ליושבת ראש.

שלמה אקלה: עם החוק הזה אנחנו, סליחה על הביטוי, טוחנים מים.

שלמה אקלה: אני לא רוצה לחזור בחזרה לשינויים מהותיים מכוונת החוק.

שלמה אקלה: אני ביקשתי שפרופ' קורינאלדי יבוא גם היום מהסיבה שגם היתה הוראת בג"צ להקים מרכז מורשת, המרכז הזה לא הוקם, לכן---

שושנה בן דור: מה זה בהלצ'ין?

שלמה אקלה: אני לא חושב שהמדינה לא הקימה את בהלצ'ין.

שלמה אקלה: זו עמותה---

שושנה בן דור: זה על פי חוק.

ליה שמטוב: לא, ככה זה לא יילך.

ליה שמטוב: אם כל אחד ידבר, אז אנחנו לא שומעים אחד את השני.

שלמה אקלה: בסך הכל מה שאנחנו רוצים לעשות בתהליך החקיקה, שכל נושא מרכז מורשת יהדות אתיופיה יתאגד במקום אחד, הנושאים שכרוכים בהקמת מרכז מורשת יהדות אתיופיה יהיה.

שלמה אקלה: ..

שלמה אקלה: אנחנו לא באים לבטל את הפעילויות של עמותות, של ארגונים שעוסקים בעניין.

שלמה אקלה: להיפך, הכוונה שלנו שבסופו של דבר הכל יתאחד ביחד, לכולם יהיה מקום.

שלמה אקלה: אני חושב שהדברים היותר אופרטיביים צריכים להיות כתובים בתקנות שהשר יתקין.

שלמה אקלה: צריך להשאיר שיקול דעת לשר הממונה במהלך התקנת תקנות ולכן אני רוצה שנתקדם בהקמת השלד של החוק.

שלמה אקלה: כל העניין של הארגונים, לא היה ייצוג של ארגונים כארגון בחוק, לא התכוונו להכניס את זה לחוק, אבל מאחר שביקשנו שתהיה התייחסות לפסיקת בג"צ שהיתה, רצינו לשמוע דעות.

שלמה אקלה: אני, לפחות, ממשיך להתנגד להכניס נציגים של ארגונים בפלטפורמה של החוק, לכן אני רוצה לשמוע את פרופ' קורינאלדי, מה היתה הכוונה בפסיקת בג"צ בהתייחס לנציגי ארגון, ומשם אנחנו נמשיך.

שלמה אקלה: השאלה אם הנסיבות השתנו או לא השתנו.

מיכאל קורינאלדי: חנוכה שמח.

מיכאל קורינאלדי: קודם כל, היום חנוכה ויש לנו חג כפול, כי הצעת החוק הזאת מונחת על שולחן הכנסת.

מיכאל קורינאלדי: זה דבר מאוד יפה ומועיל לקליטה של יהודי אתיופיה ולמבנה החברתי הכללי של מדינת ישראל.

מיכאל קורינאלדי: אני שמח להיות שותף למעמד הזה, פה אנחנו מכינים את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

מיכאל קורינאלדי: לכן הייתי מבקש, עד כמה שאפשר, בגלל המעמד החשוב הזה, בגלל שבמאמצים עילאיים של חברי הכנסת ששותפים, שלמה מולה ויושבת ראש הוועדה ואחרים, הגענו למקום הזה, להשתדל שלא יהיו חיכוכים וחילוקי דעות בנושאים שוליים ולהעביר את העניין כדי שהנושא יקבל את התנופה שלו.

מיכאל קורינאלדי: צריך לזכור שתחילתו של העניין בהפגנה הגדולה של יהודי אתיופיה מול היכל שלמה, בשנת 85', ואז שמעון פרס -דרך אגב, כדאי ליידע את נשיא המדינה, מר שמעון פרס, בנושא- בזמנו, שהוא כיום נשיא המדינה, חתם על מסמך מטעם המדינה שיוקם מכון למורשת יהודי אתיופיה והשביתה התפזרה.

מיכאל קורינאלדי: לאחר מכן בגלל כסף ובעיות שונות, שלא כדאי להיכנס כרגע אליהן, המדינה לא ביצעה את מה שהיתה חייבת.

מיכאל קורינאלדי: היתה שרשרת בג"צים בעניין הזה ובשנת 88' אמר בית המשפט העליון למדינה, ללא קשר לנושאים אחרים, 'תואילו, בהתאם להתחייבות, להקים את המכון הזה של מורשת יהדות אתיופיה', והכוונה היתה גם לתת לקייסים של יהודי אתיופיה מעמד מכובד בתוך המכון הזה, זקני העדה, מנהיגי הדת שלה.

מיכאל קורינאלדי: בסופו של דבר, אחרי עוד עתירה אחת לבג"צ, שר הקליטה בכבודו ובעצמו הקים את העמותה.

מיכאל קורינאלדי: הוא הקים עמותה שנקראת היום 'בהלצ'ין'.

מיכאל קורינאלדי: העמותה הוקמה מטעם המדינה.

מיכאל קורינאלדי: הוא קבע את המייסדים, הוא קבע את המבנה, את התקציב וכולי.

מיכאל קורינאלדי: העמותה הזאת, קיימת עד היום הזה ופעילה, אני חבר הוועד של העמותה, הייתי יושב ראש של העמותה, בשלב מסוים כמה שנים, אבל העמותה הזאת תשמח להתמזג ולהעביר את כל הפעילות שלה לתוך המרכז הזה.

מיכאל קורינאלדי: לי עצמי יש ארכיון של עשרה קלסרים של המאבק על העלייה ועל הקליטה הדתית והקליטה החברתית מאז שנות ה-70.

מיכאל קורינאלדי: אני מחכה להזדמנות להעביר את כל החומר הזה לידי המרכז.

מיכאל קורינאלדי: המרכז יצטרך לקרוא גם לאנשים אחרים המעורבים, להעביר את החומרים האישיים שלהם לארכיון של המרכז.

מיכאל קורינאלדי: זו פעולה נפלאה שעדיין לא מתקיימת.

מיכאל קורינאלדי: לכן אני הייתי חושב שלהתחיל היום עם נושא הארגונים, זה מאוד מכביד ועלול ליצור חיכוכים מסוימים.

מיכאל קורינאלדי: צריך בצורה כלשהי לזכור את העמותה הקיימת, שיש לה כבר תשתית מסוימת ואפשר להתחיל לפעול מהתשתית שכבר היא הקימה.

מיכאל קורינאלדי: העמותה הזאת לא מתכוונת לומר 'אנחנו נשלוט במרכז', אלא המרכז הוא חדש.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן הוספתי בסעיף 3, הסעיף המכונן, שמקים את המרכז, שחייבים לאגם גם את כל החומר הקיים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לא מקובל בדרך כלל, אבל ציינתי את זה, בגלל החשש הזה.

מיכאל קורינאלדי: כן.

מיכאל קורינאלדי: החומר הקיים, והייתי אומר גם הפעילות שכבר בוצעה בחסות המדינה.

מיכאל קורינאלדי: יש תקציב של המדינה שמועבר מדי שנה בשנה לבהלצ'ין, לכן העמותה הזאת תשמח.

מיכאל קורינאלדי: יש פה נציגים, יש פה יושב ראש העמותה והמנכ"ל, מר שלמה אקלה, שעובד שנים רבות.

מיכאל קורינאלדי: כמובן איש לא יזכיר שמות כאלה ואחרים בחוק, אבל אני אומר שצריך לקלוט את העמותה הזאת ואת הפעילות שלה לתוך המרכז ושיהיה אזכור כזה של הנושא הזה, והעמותה תשמח לקחת.

מיכאל קורינאלדי: עוד דבר אחד.

מיכאל קורינאלדי: לא הייתי מציע לצמצם את מספר נציגי הציבור, דווקא מהסיבה הזאת, שאם לא יוזכרו הארגונים, שיהיו נציגים ושתהיה נציגות ראויה של יהודי אתיופיה.

מיכאל קורינאלדי: בסך הכל הכוונה היא להעביר את זה במידה רבה להנהגת העדה.

מיכאל קורינאלדי: כולנו אחים, כולנו חברים, אבל בכל אופן אנחנו צריכים דווקא, אם מותר לי, במרכז הזה לתת ליהדות אתיופיה יותר מקום, שממש תונהג על ידם.

מיכאל קורינאלדי: לא ייתכן שפרנג'י ינהל אותו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שים לב ששליש מחברי המועצה חייבים להיות יוצאי אתיופיה.

מיכאל קרינאלדי: לא, אמרו לצמצם את המספר של חברי המועצה הציבורית, אני לא חושב שזה יהיה ראוי.

מיכאל קרינאלדי: כדי שבכל זאת אפשר יהיה לבחור אנשים שונים.

מיכאל קרינאלדי: יכול להיות שחסר פה ועד מנהל.

מיכאל קרינאלדי: זאת אומרת, המעבר הזה מן המועצה אל מנהל המרכז, יכול להיות שצריך להיות ועד מנהל של שלושה אנשים.

מיסאא אבו אלהיג'א: זאת בדיוק הטענה למה צריך לצמצם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: החוקים באמת בנויים או על מועצה גדולה, ועד מנהל וראש מרכז, או מועצה שהיא קצת יותר מצומצמת והיא כן מנהלת את המקום, יחד עם ראש מרכז.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה היא מה יהיה הכי פחות מסורבל וייתן לאנשים באמת להביע את דעתם בניהול השוטף של המקום.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן הצעתי היתה שבנוסף לשניים שאני כבר מחקתי, לנסות אולי לצמצם אפילו, לחשוב ביחד על לצמצם עוד קצת, כדי שאפשר יהיה גם לנהל את המקום וגם שלכולם יהיה ביטוי.

מיכאל קורינאלדי: זה לא יעזור, כי זה גוף רחב.

מיכאל קורינאלדי: אני חושב שמוכרח להיות ועד מנהל של שלושה.

מיכאל קורינאלדי: שהמועצה תבחר ועד מנהל של שלושה, כי קשה מאוד במועצה---

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה מעט מאוד שלושה.

מיכאל קורינאלדי: או חמישה.

מיכאל קורינאלדי: קשה במועצה של 21 לנהל.

מיכאל קורינאלדי: עוד דבר אחד, גברתי.

מיכאל קורינאלדי: בסעיף 20, בו כתוב על המכון, 'המכון יפעל להעמקת הידע ולהעשרתו בכל הקשור לתחומי ההיסטוריה, דברי הימים והתרבות של יהדות אתיופיה'.

מיכאל קורינאלדי: הייתי מציע להוסיף כאן גם את המלים הדת, או המנהגים הדתיים והמשפט.

מיכאל קורינאלדי: אני אסביר גם למה.

מיכאל קורינאלדי: מכיוון שיש שני גוונים באקדמיה, יש גוון אחד באקדמיה, וצריך להגיד את הדברים בגלוי, שסובר שיהדות אתיופיה צמחה מהנצרות.

מיכאל קורינאלדי: יש גוון אחר באקדמיה, כולל רבנים, ובעיקר רבנים, שאומרים שיהודי אתיופיה הם יהודים לכל דבר ועניין, וזה לא רק רב אחד, אלא זו שורה ארוכה של רבנים.

מיכאל קורינאלדי: לכן אני אומר 'הדת' ו'המשפט', או היהדות, כדי שיהיה מגוון שכולל אנשי אקדמיה ואנשי מחקר, לא רק מהסוג של האתיופיסטים, אלא גם מהסוג של ההלכה הרבנית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אתה מדבר על המשפט הנוהג?

מיכאל קרינאלדי: האמת היא שגם משפט מדינת ישראל קשור בזה.

מיכאל קרינאלדי: גם במדינת ישראל זה לא היה פשוט, העלייה של יהודי אתיופיה היתה כרוכה במאבק.

מיכאל קרינאלדי: צריך לדעת את זה.

מיכאל קרינאלדי: היה שלב שהיה צריך לעשות הפגנות על מנת להעלות את יהודי אתיופיה והבג"צ היה צריך להתערב והחוקים, ויש עדיין בעיות ברישום הנישואין.

מיכאל קרינאלדי: לכן המשפט כולל גם את המשפט של מדינת ישראל.

מיכאל קרינאלדי: משפט באופן כללי, בלי לפרט.

שלמה אקלה: השר איתן, אני חושב שהתוספת הזאת היא תוספת מאוד מאוד מאוד חשובה.

שלמה אקלה: אנחנו עוד לא הגענו, לצערי הרב, לנחלה ולהצלחה שיהודי אתיופיה מוכרים, מתחתנים בכל מקום וכן הלאה וכן הלאה, לכן חלק מהטיעונים של הרבנים הם שליהודי אתיופיה אין דברים כתובים.

שלמה אקלה: אין דברים כתובים, הכל היה בעל פה.

שלמה אקלה: לכן אני חושב שההערה הזאת.

שלמה אקלה: ..

שלמה אקלה: המרכז שבין היתר יפרסם פרסומים, יעסיק ויסייע באמת לקירוב לבבות, שכשאנחנו לא נחיה בעולם הזה, הדורות הבאים שלנו לא יהיו חשודים כנוצרים.

שלמה אקלה: לכן אני חושב שהתוספת הזאת חשובה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זאת היתה גם כוונת הבג"צ.

מיכאל איתן: יש כל כך הרבה יהודים, אפילו רבנים, שהם צאצאים של נוצרים.

מיכאל איתן: אתם לא צריכים לחשוב שאומרים את זה רק על יהודי אתיופיה.

מיכאל איתן: מי כל צאצאי הכוזרים?

מיכאל קרינאלדי: הכוזרים כנראה לא היו, זו אגדה.

ליה שמטוב: אני רוצה להודות לשר מיכאל איתן שהגיע.

ליה שמטוב: הוא מגיע לכל ישיבה הקשורה לזה.

ליה שמטוב: הוא יוזם של החוק הזה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: פרופ' קורינאלדי, לגבי התוספת שלי על תיעוד לגבי יוחסין, אני אשמח לשמוע את דעתך.

מיכאל קורינאלדי: כן.

מיכאל קורינאלדי: האמת היא שמבחינת התפקיד שהוטל על העמותה הזאת, הטילו עליה גם את התפקיד הזה, אני חושב שכן ראוי, כי אחת הטענות הנשמעות בציבור הישראלי היא 'אתם הולכים כאן להביא לנו את כל מי שרוצה באתיופיה לעלות לישראל', כי הרי בהיסטוריה של אתיופיה יש אגדות כאלה שהאתיופים גם כן היו, הדברים ידועים, ממלכת שבא ושלמה המלך וכולי.

מיכאל קורינאלדי: צריך לדעת שמדובר על עדה יהודית מסוימת ומוגדרת ולכן באמת ראוי גם הנושא הזה של היוחסין, כדי שלא יהיו ניסיונות של חדירת גורמים זרים לתוך החברה היהודית.

מיכאל קורינאלדי: אנחנו רוצים כל יהודי, גם יהודים שמסיבה כזאת או אחרת נאלצו ל...

מיכאל קורינאלדי: היתה חצי התבוללות, נקרא לזה, אבל יחד עם זאת, צריך לחסום את החדירה של לא יהודים מאתיופיה ואכן זה יכול לסייע בעניין הזה.

שלמה אקלה: אני המנהל הכללי של בהלצ'ין, מרכז ליהדות אתיופיה.

שלמה אקלה: כפי שבירכנו בתחילת דרכו של החוק, אנחנו גם מברכים על יישומו, אנחנו מקווים שזה יהיה סופי ונתחיל לעבוד.

שלמה אקלה: בהלצ'ין זה לא רק על ידי החלטת בג"צ, היתה גם החלטת השרים לענייני קליטה ב-96', בשם המדינה החליטו והוקם המרכז הזה ופועל זה 13 שנים.

שלמה אקלה: אנחנו לא כמו שגב' מיסאא אבו אלהיג'א ממשרד המשפטים טענה שאנחנו לא אנשים אינטרסנטים שרוצים לבנות קריירה שם.

שלמה אקלה: כאשר ביקשנו להקים את מרכז המורשת הזו, המטרה היתה שהמורשת וההיסטוריה של הקהילה, שעברה מאב לבן בעל פה, לא תלך ותיעלם, לכן עשינו את המאמצים האלה.

שלמה אקלה: ב-140,000 שקל, התקציב שאנחנו מקבלים ממשרד הקליטה, אנחנו לא בונים שם קריירה, גם לא לוקחים את האינטרס שלנו לעניינים שלנו.

שלמה אקלה: נעשו המון דברים.

שלמה אקלה: אני טענתי בישיבות הקודמות, ראיינו יותר מ-138 זקני העדה, שחלקם אינם בחיים, הצלנו המון חומר, המורשת וההיסטוריה של יהודי אתיופיה זה נכס לא רק לקהילה, נכס לעם ישראל, שזה לא יילך וייעלם.

שלמה אקלה: עשינו את המקסימום, בתנאים מאוד קשים.

שלמה אקלה: אנחנו מברכים על החוק הזה.

שלמה אקלה: אמנם החוק בא באיחור, למרות שבזמנה של יושבת הראש נעמי בלומנטל, ניסינו לגבות אותו בחוק, זה לא הלך.

שלמה אקלה: אומרים שעדיף מאוחר מאשר אף פעם, אני מאוד מקווה שהחוק הזה יגבה את התשתית הקיימת.

שלמה אקלה: המדינה הוציאה המון כסף על התשתית הקיימת, נעשו הרבה דברים טובים.

שלמה אקלה: אין חילוקי דעות, גברתי היושבת ראש, כמו שאמרתי אתמול, הנושא של אתמול, שאנחנו מדברים עליו היום, זה שמים וארץ.

שלמה אקלה: יש פה עבודה רצינית מאוד שנעשתה, אנחנו מאוד מבקשים שאותו חומר...

שלמה אקלה: אני יכול לתת דוגמה, אותן קלטות וידיאו שראיינו אותם, הן מתייבשות, אין לנו מספיק תקציב כדי להפוך אותן לסי.

שלמה אקלה: די, שזה לא ייהרס.

שלמה אקלה: לכן אנחנו מבקשים לקחת בחשבון את התשתיות הקיימות.

שלמה אקלה: המדינה גם השקיעה המון כסף, זה לא לחינם, וגם המדינה צריכה לעמוד על המלים שלה, על ההחלטות שלה, ולתת את המשאבים הדרושים כדי שהמורשת והתרבות של יהודי אתיופיה תישאר ונלמד אותה כולנו.

שלמה אקלה: תודה.

ליה שמטוב: בבקשה, אדוני.

ברוך טג'נה: אני מציג את עמותת תומר ברחובות, אני יושב ראש העמותה.

ברוך טג'נה: אני מנסה בכוחות עצמי לשתף גם את כל הארגונים של יהודי אתיופיה שישתפו פעולה.

ברוך טג'נה: לא הגענו לממסדים הכי גדולים, לכן היום יש לי שטח, אני מנסה להשיג את התקציב.

ברוך טג'נה: כרגע יש לי תקציב שצריך להגיע, 15 מיליון דולר, מארגון בוש פאונדיישן, שהוא לא סתם בא, אלה אנשים שעבדתי איתם קשה בזמן העלייה ובחודש הבא הוא צריך להגיע ולסכם את כל הדברים האלה.

ברוך טג'נה: אני לא מבקש מממשלת ישראל, הלוואי והיו משתפים פעולה יחד איתנו ועושים את זה יותר מהר ויותר תוצאות טובות, ולכן אני לא בא סתם לדבר, אני רוצה תכל'ס.

אבג'ה מדהני: אני רק אחדד את הדברים שלו.

אבג'ה מדהני: הוא יושב ראש עמותת תומר ברחובות.

אבג'ה מדהני: העמותה הזאת קמה לפני תשע שנים ויש לה שטח שקיבלה מעיריית רחובות---

ברוך טג'נה: קיבלנו שטח, 6 דונם, אחד המקומות הכי מכובדים ברחובות, ליד וייצמן, ולכן מי שיש לו יכולת, יבנה את הנושא הזה.

ברוך טג'נה: דיבורים, זה לא יעזור שום דבר.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: אנחנו מתקדמים.

מרב כהן: אני רוצה להצטרף כאן לשמחת החג שהוזכרה ולספר לטובת מי שעדיין לא יודע, שהמשרד שלנו הגיש השבוע מחדש למזכירות הממשלה את טיוטת החוק רשות השימור למורשת של עדות ישראל.

מרב כהן: כזכור, הצעת החוק הזאת זכתה בעבר לאישור ועדת השרים לחקיקה.

מרב כהן: בגלל שבוצעו בה שינויים קטנים והתאמות, בין היתר שייתנו מענה, אני מקווה, גם לצרכים של העדה האתיופית, היא תועלה שוב בקרוב לוועדת שרים לחקיקה.

מרב כהן: ברשותכם, אם אפשר, חצי דקה, כדי להזכיר את המטרות.

מרב כהן: זה בהתייחס לדיון הקצר שערכת עם פרופ' קורינאלדי על אילן יוחסין, על מורשות, על משפט.

מרב כהן: בין תפקידי הרשות וסמכויותיה, הרשות תפעל לשימור המורשת של עדות ישראל, לקידום ההיכרות עם המורשת של עדות ישראל ולמימוש מטרות החוק הזה, ובכלל זה עידוד וקידום חקר המורשת של עדות ישראל, חקר השפעתן של עדות ישראל בתחומים שונים, לרבות בתחום התרבות, היכרות עם יוצרים מעדות ישראל אשר יצרו בתפוצות, היכרות עם רבנים ופוסקי הלכה מעדות ישראל, הוצאה לאור של פרסומים ויצירות נבחרות ממורשת עדות ישראל בעל פה ובכתב, בשפת המקור ובתרגום.

מרב כהן: הרשות תקדם שיתוף פעולה בין גורמים העוסקים בתחום המורשת של עדות ישראל, וכמו כן, לשם קידום מטרותיה וביצוע תפקידיה, היא תפעל בשים לב בין היתר לפעולות של גופים אחרים שעוסקים בשימור מורשת ישראל והיא רשאית לשתף פעולה איתם.

מרב כהן: כמובן שהצעת החוק היא הרבה יותר מפורטת מזה, אבל היה חשוב לי להביא בפניכם את המטרות שלשמן מוקמת הרשות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: המטרה של החוק הזה תקבל מענה בחוק המורשות, בכל הקשור ליוחסין, בכל הקשור לחקר התרבות הספציפית שיש לה השלכה על סטטוס של אנשים?

מרב כהן: אני לא רואה סיבה שלא.

מיכאל איתן: אני רוצה לומר משהו.

מיכאל איתן: בתהליך קבלת החקיקה אמרנו שאם יהיה חוק כולל, שיחול לגבי כלל עדות ישראל, אז אנחנו כמובן נסכים להיכנס לתוך המסגרת הכוללת, אבל צריך להיות אדם קהה חושים לשמוע את הדיון כאן, להכיר את המציאות, לשמוע דיונים בהרבה מאוד מקומות אחרים, בכדי להאמין שחקיקה כזאת, ללא העדפה מתקנת ברורה לעדה האתיופית, יכולה לעבור בשלום.

מיכאל איתן: אני אסביר לך למה.

מיכאל איתן: נניח לרגע אחד, שמעבירים את החוק כמות שהוא, והשרה מחליטה, או המרכז הזה שיקום יקצה שם איזה שהם אמצעים מיוחדים לעדה האתיופית.

מיכאל איתן: יקומו עדות אחרות, יפנו לבג"צ ויגידו 'יש עקרון השוויון', אנחנו כולנו עדות ישראל.

מיכאל איתן: במציאות, אנחנו יודעים, שהיכולות של העדה והבעיות שאיתן היא צריכה להתמודד הן לא דומות לשום עדה אחרת.

מיכאל איתן: אני אעשה את זה גם בממשלה, ואני אדבר עם השרה, לא יעלה על הדעת שאנחנו נשב בישיבה כזו ונגיד שזה הפתרון.

מיכאל איתן: מה המקצוע שלך?

מרב כהן: אני עורכת דין.

מיכאל איתן: את עורכת דין, אנחנו צריכים לשמר בהחלטת הממשלה איזה שהיא אמירה שהחקיקה תיתן מעמד מיוחד בתוך המרכז לעדה.

מרב כהן: זה עניין של חקיקה.

מרב כהן: לפחות ברור לך שבפורום הזה.

מרב כהן: ..

מרב כהן: אני גם לא רשאית להתחייב בשם המשרד שלי על שום דבר ואתה יודע את זה, אבל היה חשוב לי בכל מקרה להגיד---

מיסאא אבו אלהיג'א: גם מבחינתנו, במשרד המשפטים, אנחנו יודעים שנכון יותר שהמורשות והטיפול בהם יאוחד תחת מסגרת חוק אחת, שלא תיצור מסגרות קטנות באותו עניין.

שושנה בן דור: ליהודי בבל כבר יש את המרכז שלהן באור יהודה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מה יהיה עם המרכזים הקיימים?

נירה לאמעי-רכלבסקי: יש לפחות שני מרכזים שקיימים, יש את יהדות ספרד---

מרב כהן: לא, יהדות ספרד זה מרכז שלא קיים, זה חוק.

מרב כהן: שני המרכזים היחידים שקיימים כתאגידים סטטוטוריים זה רשות האידיש ורשות הלדינו.

מרב כהן: הם יתבטלו בחוק הזה.

מרב כהן: לגבי יהדות ספרד ויהדות לוב עדיין לא הוקמו בהם---

אברהם מיכאלי: לא ספרד, יהדות בוכרה, יהדות לוב.

אברהם מיכאלי: בוכרה אושר, לוב אושר.

מרב כהן: נכון, אבל עדיין אין בהם מועצות.

מיכאל איתן: אבל אתם משווים לא נכון, כי אתם משווים את זה למה שקיים מכח החוק הממשלתי.

מיכאל איתן: אני משווה את זה למה שקיים במציאות.

מיכאל איתן: במציאות יש לעדות ישראל מוסדות, לחלק מהם יש מוסדות רבים, חזקים, עם מבנים ועם רכוש ועם סטיפנדיות ועם דאגה ועם הכל, נסיעות לחוץ לארץ ומלגות וכולי.

מיכאל איתן: אי אפשר להגיד שזה וזה שווים.

שלמה אקלה: אני רוצה להגיד לכם שחזרנו לנקודת ההתחלה.

שלמה אקלה: אני יודע שאתם, משרד המשפטים וגם משרד התרבות והספורט, עושים מאמצים כבירים כדי לטרפד את החוק.

שלמה אקלה: מצאתם לכם עכשיו תירוץ נוסף.

שלמה אקלה: ניסיתם שהחוק הזה לא יקודם בקדנציה הקודמת, והתגברנו על זה.

שלמה אקלה: ניסיתם שגם החוק לא יקבל דין רציפות, התניתם, עמדנו בתנאים, לא עשיתם שום דבר.

שלמה אקלה: כל מה שאתם עושים היום, באמת, ברחל בתך הקטנה, מה, אתם חושבים שבעיית יהדותם של יהודי אתיופיה נפתרה?

שלמה אקלה: איפה אתם הייתם עד היום?

שלמה אקלה: אנחנו מנסים למצוא פתרון באמצעות חקיקה, פעם אחת לאפשר לעולי אתיופיה להיות שייכים לעם ישראל, ואתם עכשיו מביאים לנו עדות ישראל?

שלמה אקלה: איפה הייתם עד היום?

שלמה אקלה: איפה השרה שלכם היתה עד היום?

שלמה אקלה: היא לא היתה שרה בממשלות קודמות?

שלמה אקלה: מה זה הדבר הזה?

שלמה אקלה: אתם עכשיו קוראים ליושב ראש הקואליציה שלא תהיה הצבעה?

שלמה אקלה: אתם רוצים לטרפד?

שלמה אקלה: אני אומר לכם, לבני הקהילה, דווקא לארגונים, אנחנו יכולנו להצביע על החוק הזה לפני חודש-חודשיים, הוויכוח הזה נותן לגיטימציה בדיוק למי שמתנגדים לחוק הזה לא לקדם אותו.

שלמה אקלה: אני קורא לכם להתעלות, להפסיק כרגע את כל הוויכוחים האלה.

שלמה אקלה: הוויכוח הזה שקיים אצלנו בתוך הבית, בין הארגונים, נציג זה, נציג זה, המועצה, חבר מועצה, אתם נותנים להם כלי לשחק בנו, בבני הקהילה.

שלמה אקלה: לא סתם השר מיכאל איתן אומר את מה שהוא אומר, ואני מבטיח לכם, אם החוק הזה יהיה במסגרת חוקי או מורשות ישראל, אתם יכולים לשכוח מעצמכם.

שלמה אקלה: בכל קיצוץ תקציב שיהיה, יקצצו באתיופים.

שלמה אקלה: אתה חושב, מר שלמה אקלה, שתהיה לך סמכות שם?

שלמה אקלה: תשכח מזה.

שלמה אקלה: אני לא רוצה---

שלמה אקלה: אני נותן אותך כדוגמה, כבהלצ'ין, ואתה חושב שיתייחסו לקייסים?

שלמה אקלה: תשכח מזה.

שלמה אקלה: ואתה חושב שבאמת ייתנו לחוקרים, לאילנות יוחסין?

שלמה אקלה: תשכח מזה.

שלמה אקלה: לא יקרה.

שלמה אקלה: אם זה לא יהיה חוק מיוחד שעומד בפני עצמו, מקבל תקציבים, לא בחסות של גוף כלשהו, אני אומר לכם, זה לא יקרה.

שלמה אקלה: אני מכיר את עמדת משרד האוצר, הם לא רוצים שהחוק הזה יקודם.

שלמה אקלה: אני מבין את זה, שמענו אותם.

שלמה אקלה: אני מבין את כל הגופים.

שלמה אקלה: אתם לא מבינים מה מתחולל פה בסביבה הזאת, אתם לא יודעים מה קורה בבית הזה, מי רוצה לטרפד על פני השטח, ומתחת לפני השטח ומעל השטח.

שלמה אקלה: אני, גברתי היושב ראש, אני קורא באמת לך, אני מבקש ואני מכיר את עמדת הקואליציה, כמו שהובהרה לפני כמה דקות, אנחנו נעשה דבר נכון, אני חוזר ואומר, דבר נכון, אם אנחנו נצביע בהצבעת החוק הזאת וכל הכנסת הנושא, לשרבב אותו לכל מיני קבוצות והתייחסויות, חקיקה ממשלתית וכולי וכולי, אני אומר לך, זה מתכון לקבור את החוק.

שלמה אקלה: אנחנו נעשה כל מאמץ שזה לא יקרה.

שלמה אקלה: דרך אגב, כמו שנאמר, חתמו על החוק הזה יותר מ-80 חברי כנסת, 85 חברי כנסת, ולכן כל המשחק הזה הוא משחק, אני לא רוצה להגיד משחק של אגו, אבל אני חושב שזה לא נכון.

שלמה אקלה: לא בכדי אני מתעקש שמי שיהיה ממונה על החוק זה משרד הקליטה.

שלמה אקלה: אני בדיוק יודע למה.

שלמה אקלה: אני בדיוק יודע למה.

שלמה אקלה: יש חוקים שחוקקנו אותם, השר איתן, גם במאמץ שלך ומעורבות שלך, ואני אומר לך, אילולא משרד הקליטה, גם החוקים האחרים שבמסגרת העדפה מתקנת, לא היו מתקיימים.

שלמה אקלה: אני אתן לך לדוגמה אחד החוקים שאתה קידמת, הנושא של העדפה מתקנת בשירות הציבורי לעולי אתיופיה.

שלמה אקלה: בגלל שאין שר ממונה מסוים והחוק הזה לא מקוים במלואו---

מיכאל איתן: אבל הנציבות אוהדת---

שלמה אקלה: רגע, נציבות אוהדת ועושה, אבל זה תלוי בהחלטות ממשלה כל שנה, עוד 15 משרות, עוד...

שלמה אקלה: לא נאמר במפורש שכל שנה 15 משרות, לכן הם מנצלים את זה ולא קורה כלום.

שלמה אקלה: כשיש לחץ, הם כן עושים, כשאין לחץ, לא עושים.

שלמה אקלה: מאידך, למשל שר התרבות והספורט, הוא היה ממונה על ביצוע החוק הסיגט.

שלמה אקלה: שבו גם אתה היית מעורב.

שלמה אקלה: אתה חושב שהם עשו משהו?

שלמה אקלה: אני אומר לך, לא עשו שום דבר.

שלמה אקלה: מי שעוסק בזה זה משרד הקליטה.

שלמה אקלה: אותו דבר העניין של יום הזיכרון הממלכתי בהר הרצל.

שלמה אקלה: אתה חושב שמשרד התרבות עוסק בעניין?

שלמה אקלה: הרי זה היה עניינם, הם לא עשו, הקימו את האנדרטה, לא עשו.

שלמה אקלה: מי עשה?

שלמה אקלה: משרד הקליטה.

שלמה אקלה: לכן גם עכשיו המאמץ הוא כרגע לטרפד את החוק, שלא יהיה חוק.

שלמה אקלה: אני אומר לך, אני מבקש שיהיה כתוב בפרוטוקול.

ליה שמטוב: מר אריה קורת, אתה רואה?

ליה שמטוב: עשו לך פה עבודה חינם.

אריה קורת: עבודה אמיתית.

ליה שמטוב: בבקשה, מר ראובן קוגן מהאוצר.

ראובן קוגן: אני הייתי מפריד את הדיון בין הדיון על החוק לבין הדיון על הנצחת המורשת האתיופית.

ראובן קוגן: אני לא חושב שזה אותו דיון.

ראובן קוגן: זה נכון שהרבה יותר נח אולי להציג את המסגרת החוקית כאשר יש חוק נפרד, אבל צריך להבין שאחרי זה יש חיים ובחיים המנגנונים המשפטיים והמנגנונים הביורוקרטים שהחוקים מייצרים הם לאו דווקא עוזרים בסוף.

ראובן קוגן: הרי התאגדויות, ואמר השר איתן, בצדק, בסוף יש שטח ויש מוסדות ומנגנונים ולרוב עדות ישראל שקיימות היום ומנציחות את מורשתן יש מנגנונים והמוסדות שעובדים, שעובדים כהתאגדות של עמותות, עמותות שנתמכות על ידי משרד התרבות, ופועלות.

ראובן קוגן: לכן לבוא וכל פעם להלאים, נקרא לזה, מוסד זה או אחר, או מורשת זו או אחרת, באמצעות חקיקה ראשית, אני לא חושב שזה נכון ואני לא חושב שזה גם בריא, זה גם לא נותן פתרונות אמיתיים שמדברים עליהם פה בוועדה בהיבטים תקציביים או היבטים של כח אדם.

ראובן קוגן: תסתכלו מה שכתוב בחוק היום, לפחות בהיבט אחד של העסקת כח האדם באותה מורשת, שזה הסדרים הנהוגים במדינה, וזה מה שהחוק יקבע ואין דרך אחרת לקבוע את זה, בדרך כלל, כמו שאנחנו יודעים, הסדרי העבודה ויחסי עבודה במדינה הם מהקשיחים ביותר שקיימים במשק וכשאתה בא ועושה את זה במורשת שהיא יותר גמישה ויותר קשובה לציבור ולתת את המענים בזמן נכון, לא בטוח שאני בא ומעסיק את האנשים באותם הסדרים שנהוגים במדינה, זה מה שבסוף ישרת את המטרה הסופית.

ראובן קוגן: לכן הרעיון של משרד התרבות, וזו גם היתה ההתחייבות שלנו כלפי הממשלה וכלפי הקואליציה, לקדם את חקיקת המסגרת לכל מורשות ישראל, שתבוא ותיתן את המסגרת הכללית לאיך מתנהגים ואיך תומכים במורשות ואיך מתווים את המדיניות ואיך חושבים---

מיכאל איתן: אבל מה זה מפריע כרגע?

שלמה אקלה: מה זה קשור?

שלמה אקלה: מה זה מפריע לכם?

שלמה אקלה: מה, אתה עכשיו הופך לנו מומחה למורשות עדות?

שלמה אקלה: באמת! תפקידך לא להיות מומחה במורשת עדות, תפקידך להגיד לנו האם אתה תומך מבחינה תקציבית או לא, זה הכל.

שלמה אקלה: אל תיתן לנו הרצאות על מורשות ועדות.

ראובן קוגן: אני מצטער, כשיושבת הראש תפסיק את רשות הדיבור שלי, אני אפסיק באותו רגע.

ראובן קוגן: שתגיד לי כמה זמן יש.

ליה שמטוב: תמשיך בבקשה.

ראובן קוגן: לכן אני אומר שברמה התקציבית הצעת החוק הזאת היא תקציבית, העלות שלה פורטה לוועדת השרים, היא עומדת על בין 6 ל-8 מיליון שקל, תלוי איך מסתכלים על זה, ובסוף, על הצעת החוק כפי שהיתה, כי נעשו גם שינויים בתוך הוועדות, היא כן תקציבית.

ראובן קוגן: כמו שאמרתי, היא תקציבית גם בהיבט הכספי וגם יוצרת מנגנון סמי ממשלתי שהוא כבד, לכן אנחנו התנגדנו וממשיכים להתנגד להצעת החוק כפי שהיא היום, כהצעת חוק פרטנית.

ראובן קוגן: יש איזה שהם שינויים שאנחנו מנסים לסכם אותם עם משרד התרבות, או ככל שוועדת השרים תכריע, רוצים לקדם את הצעת החוק הכללית לגבי המורשות.

ראובן קוגן: עוד פעם, אני סבור שהצעת החוק הכללית כן תיתן ותוכל לתת פתרונות, גם פרטניים, למורשת כזאת או אחרת, אם תתעורר בעיה מיוחדת, ואני מבין שיש פה לפחות קולות שיש בעיות מיוחדות במורשת האתיופית.

ראובן קוגן: יכול להיות שנצטרך לתת את המענה במסגרת החקיקה הכללית, זה לא פסול, זה קורה ועושים דברים כאלה, וכל מי שיושב פה ומחוקק יודע שאפשר לתת פתרונות מהסוג הזה.

ראובן קוגן: מה שגם הצעת החוק הממשלתית, כפי שהיא תובא, אני מאמין בשבועות הקרובים או בשבוע הקרוב לדיונים בכנסת, כבר מבטלת את החוקים הקיימים, הפרטניים, כמו אידיש, לדינו, בוכרה וכאלה, נותנת את המסגרת החוקית, אבל בטח לא מבטלת את המוסדות עצמם, אנחנו לא רוצים להיות במצב שעכשיו דנים ומאשרים חוק על המורשת האתיופית ובעוד שבוע דנים בחוק שמבטל את חוק המורשת האתיופית.

ראובן קוגן: אני לא חושב שזה נכון גם מבחינת הכנסת, ולכן אנחנו מציעים לוועדה לחכות עד יום ראשון, שהצעת החוק הזאת עולה לדיון בוועדת השרים לחקיקה, שגם השר איתן חבר בה, ואחרי זה תבוא לדיון בקריאה ראשונה בכנסת ואז תגיע לוועדות ויתקיים הדיון על הנושא הזה.

ראובן קוגן: אין מניעה שבמסגרת הדיונים האלה יובא גם הנושא של הנצחת המורשת האתיופית, עם כל המורכבויות שיש בו, ואת חלקם כבר ראינו.

אריה בן גל: אני מוניתי על ידי בג"צ בישיבת בג"צ של פברואר, 1994.

אריה בן גל: הייתי אז היסטוריון ראשי של בית התפוצות ומוניתי לתפקיד להקמת המרכז ליהדות אתיופיה, בהלצ'ין, ולאחר ארבע שנים, כאשר היו בחירות דמוקרטיות עם המצטרפים, אז מר שלמה קאלה נבחר, לשמחתי.

אריה בן גל: אנחנו משתפים פעולה עד היום הזה.

אריה בן גל: אני חיכיתי הרבה זמן שאנחנו נגיע לרגע להציג את הפרויקט של מוזיאון ומרכז מורשת ליהדות אתיופיה.

אריה בן גל: הייתי בקשר עם כמה מהאנשים הוותיקים ביותר שנתנו יד, כאשר היום אפשר להגיד שהעמותה היא כבר בידיים של בני העדה.

אריה בן גל: אני מצטער שלא השתתפתי מתחילת הפגישה הזאת, אני רק יכול לעמוד לרשותם של אותם האנשים ששנים רבות ממשיכים בפרויקט הזה, שמהרבה בחינות, מבחינת יחסים בין עדות שונות בתוך עם ישראל, אני חושב שהיחס שלנו, הציבור היהודי הישראלי כאן ושם, מבינים שהבחינה הזאת להתפתחות ופריחה ולהרחבת הישראליזציה ושמירת הייחוד של בהלצ'ין, של עדת יהודי אתיופיה, מעורר עניין רב מאוד בכל קהילות ישראל והציבור באופן כללי.

שושנה בן דור: אני רוצה כרגע לדבר כאנתרופולוגית, כשאני שומעת את שתי הגישות, אחת להקים בית מורשות ואחת להקים מרכז מורשת ליהודי אתיופיה.

שושנה בן דור: היו שתי גישות במדינה, בהתייחסות אל הנושא, אל העובדה שהגיעו הרבה אנשים מתרבויות שונות, מארצות שונות שכל אחד הביא את המורשת המיוחדת שלו.

שושנה בן דור: היתה הגישה של כור ההיתוך, ויש עכשיו גישה של רב תרבותיות.

שושנה בן דור: אני חייבת להגיד שאני שומעת על חקיקה לבית מורשות, שיהיה ענף לכל תרבות ותרבות, לתת את הביטוי המיוחד שלו אבל תוך קורת גג אחת, אני שומעת קצת מחזרה אל הגישה של כור ההיתוך שלא הוכיחה את עצמה, ואם אנחנו מדברים על רב תרבותיות, אז על אף שזה יעלה קצת יותר כסף, אני חושבת שלכל עדה ועדה יש את הזכות להקים את מרכז המורשת של עצמה, ולבטא את הייחודיות שלה.

ראובן קוגן: דובר רק על איחוד אדמיניסטרטיבי, לא איחוד של המורשות עצמן.

ראובן קוגן: לא חוזרים לכור ההיתוך.

מיכאל איתן: יש לי שאלה.

מיכאל איתן: אתה חושב שבמרכז שיוקם תהיה אוטונומיה של מה שאנחנו רוצים להעניק בחוק הזה ונעביר את זה לאותו מקום שבו יהיה המרכז, אבל נוכל לקיים את כל מטרות החוק הזה בתוך המרכז?

מיכאל איתן: כי זה מה שהמחוקק רוצה.

ראובן קוגן: אני סבור שכן.

מיכאל איתן: אם כן, אני מציע שנחוקק את החוק, נעגן מה אנחנו רוצים תוך כדי החקיקה שאתם תמשיכו.

מיכאל איתן: הרי עוד לא מוציאים שקל אחד.

מיכאל איתן: אם זאת תהיה ההסכמה, אז תוך כדי החקיקה שאתם תעשו, אנחנו נדע איך למזג את החוק הזה בתוך החקיקה שלכם.

ראובן קוגן: השר איתן, אני לא נותן לכם עצות, אבל לדעתי מבחינת הכנסת זה לא יהיה נכון לחוקק חוק שמתכוונים לבטל אותו בעוד תקופה קצרה.

ראובן קוגן: אם אנחנו בתחילת הדרך ומדברים על זה שהממשלה מתכוונת לבחון את הקמת בית מורשות, יכול להיות שהיית צודק, כי היית בא ואומר 'הממשלה---

שלמה אקלה: אתה יכול להגיד לנו כמה עולה בית המורשות שאתם מתכננים?

שלמה אקלה: הרי הצעת החוק מגיעה לוועדת השרים ביום ראשון, אולי תבשר לנו כמה כסף אתם הולכים לשריין לחוק שאתם מדברים עליו, ואז אנחנו נדע.

מיכאל איתן: לא כדאי להיכנס---

שלמה אקלה: אני שואל אותו, שיגיד לנו.

ראובן קוגן: מסר השר איתן שלא כדאי כרגע.

ראובן קוגן: אני רק אומר---

שלמה אקלה: זאת אומרת, אתם לא מתכוונים גם להקים מרכז מורשות, אז רק להעביר זמן.

שלמה אקלה: זה הכל.

ראובן קוגן: אני מבקש לסמוך בכל זאת על זה שאם אנחנו אומרים שאנחנו מגישים הצעת חוק לוועדת שרים, שאנחנו גם מתכוונים לזה.

ראובן קוגן: אבל ברור לגמרי שהאדמיניסטרציה של חוק אחד היא כמו האדמיניסטרציה של חוק אחד.

שלמה אקלה: לא צריך להעלות את זה למליאה.

שלמה אקלה: לוועדה יש סמכות לא להעלות את זה במליאה.

שלמה אקלה: אני מציע שנצביע היום.

ליה שמטוב: עוד לא התקדמנו.

דוד יאסו: קודם כל אני מאוד מברך שהחוק הזה באמת ייצא לפועל ושלא יתעכב בשום אופן, כי הקהילה מחכה לדבר הזה וצריך לעשות את כל המאמצים.

דוד יאסו: אני מבין את כל האילוצים ואני חושב שכבר נעשתה כברת דרך וצריך להמשיך אותה.

דוד יאסו: בסעיף 10 כתוב 'שבעה נציגי ציבור', משום מה נמחק המשפט קייס ורב.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לא נמחק.

נירה לאמעי-רכלבסקי: פירטתי את סעיף 10 לשלושה סעיפים קטנים; '(2) זה קייס שימונה בהמלצת שר הדתות'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ממה שאני חקרתי, מי שכרגע מרכז את הפעילות של הקייסים הוא שר הדתות ו-'(3) רב העוסק בתחום מורשת יהדות אתיופיה, שימונה על ידי מועצת הרבנות הראשית לפי חוק הרבנות הראשית לישראל'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה נמצא בסעיף 10.

דוד יאסו: שאלה, למה הקייס צריך להיות בהמלצה של שר הדתות, כאשר מי שיעמוד בראש, אם זה שרת הקליטה, למה דווקא צריך ללכת ל---

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה להסביר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני עשיתי את זה בעקבות מה שעלה בדיונים הקודמים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: יש לנו כאן הרבה נציגי ציבור בחוק הזה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אתם צריכים להבין שגם האנשים שהם אנשי אקדמיה הם למעשה סוג של נציגי ציבור כי הם לא באמת מייצגים איזה שהוא אינטרס.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר יש כאן באמת במועצה הזאת הרבה מאוד אנשים שאינם אנשי ממסד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כשאנחנו מדברים על קייס ולהבדיל מנציג ציבור אחר, שאולי הוא מארגון, אולי יהיה אדם פרטי, אנחנו רוצים באמת לתת איזה שהיא מסגרת לקייס כאדם שבא כאיש דת.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זו היתה המחשבה מאחורי החקיקה, גם בשלב הדיונים הראשון שאני לא הייתי בו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שכרגע מי שיכול לתת לנו מענה לעניין הקייסים, מי שיכול לעזור לשר העלייה והקליטה לדעת לאיזה קייס לפנות זה בכל זאת שר הדתות, זה אמור להיות אובייקטיבי, זה אמור להיות מוסדר יותר וניתן מענה באמת לפן הדתי.

שושנה בן דור: יש כיום קייסים שלא מוכרים על ידי משרד הדתות.

אברהם מיכאלי: זה לא במובן של ההכרה, אלא במובן של תקצוב.

אברהם מיכאלי: מה שקרה שם, לא מינו קייסים חדשים.

אברהם מיכאלי: אחרי החלטת הממשלה שהיתה בזמנו לתקצב, הפסיקו את התקצוב שלהם.

אברהם מיכאלי: מי שנפטר, לא מינו חדש.

שלמה אקלה: אני חושב שדווקא העניין הזה של הקייסים - זה נכון שמשרד הדתות, ששר הדתות יהיה האיש שימליץ---

מיכאל קורינאלדי: אולי בהתייעצות עם שר הקליטה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, שר הקליטה הוא זה שממנה את המועצה בסופו של דבר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו רוצים לעזור לו לקבל החלטה.

שלמה אקלה: הכל בהתייעצות עם שר הקליטה.

שלמה אקלה: הוא ממנה.

אברהם מיכאלי: חשבתי שתציע את ראש הקייסים, מה אתה מציע את שר הקליטה?

שלמה אקלה: לא, לא.

ליה שמטוב: אתם רוצים להתייחס ספציפית לסעיפים?

דני קסהון: קודם כל, גברתי היושבת ראש, אני מברך על הישיבה הזו ועל יוזמת החוק.

דני קסהון: אני חושב שאחרי זמן רב, שנים רבות, שסוף סוף שמים דגש על הקהילה ועל החוק שיבוא ויעגן את המורשת שלה.

דני קסהון: אני חושב ששמענו את התיעוד המצוין של המורשת שנעשה בעמותת בהלצ'ין במשך שנים רבות שבעצם עשתה גם בעקבות החלטת בג"צ, עבודה יפה, ולא ממציאים את הגלגל מחדש.

דני קסהון: לכן אנחנו, מבחינת נציגות הארגונים של קהילת יוצאי אתיופיה, תומכים בעבודה המצוינת שבהלצ'ין עושה וגם לזה יש לה תכנית מצוינת, כדי שהמורשת הזו תעבור בצורה הכי טובה שיש.

דני קסהון: אני רוצה להתייחס בתוך הסעיפים של החוק עצמו, בסעיף 35 כתוב 'השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוע של המועצה'.

דני קסהון: זה אומר שעד עכשיו מה ששמור ומה שבוצע של מרכז מורשת יהודי אתיופיה, משהו שבהלצ'ין עשתה עד היום, עוגן בתקנות האלה, כדי שזה יבוא לידי ביטוי ולא נאבד את החומר הכי טוב שנעשה עד היום.

נירה לאמעי-רכלבסקי: התקנות הן משהו תפעולי, זה משהו שאמור להפעיל את החוק---

שלמה אקלה: לא, מה שהוא אומר, אני חושב שהוא צודק.

שלמה אקלה: בחלק של ביצוע התקנות, אנחנו מבקשים שהשר יביא בחשבון את הפעילות הענפה של בהלצ'ין ועוד נוספים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה לא המקום.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מזכירה שבסעיף הראשי, בסעיף 3, אני---

דני קסהון: אני רק אסיים.

דני קסהון: חוששני שלמעשה אחרי החוק יכול להיות שימציאו את הגלגל מחדש, כל מה שנעשה יילך לאיבוד.

דני קסהון: אם אנחנו לא נעגן עכשיו---

נירה לאמעי-רכלבסקי: רבותיי, כנראה שיש פה איזה שהיא בעיה עם הנוסח שיש בפניכם, כי זה לא הנוסח שאני הכנתי לדיון.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לנו יש כאן נוסח שמפרט בסעיף 3, אנחנו הוספנו בפירוש ש'המרכז יערוך איסוף ומיפוי של חומרי המחקר הקיימים' ואני אוסיף אפילו 'הפעילות שנעשתה בתחום המורשת לחקר יהדות אתיופיה', בנוסף לפעילות לפי החוק הזה.

דני קסהון: הבעיה שאם אתה אומר רק בהלצ'ין, אז אחר כך יבואו ביד בן צבי ויגידו לך 'יש לי', וזה יגיד לך 'יש לי גם', זאת הבעיה המשפטית.

דני קסהון: לא שאנחנו נגד בהלצ'ין, באמת שלא.

ליה שמטוב: היועצת המשפטית תקרא את הסעיפים כמו שהיא תיקנה אותה ויתייחס מי שירצה להתייחס.

דני קסהון: לא סיימתי.

דני קסהון: שרת התרבות ומה שנעשה עד היום, אני שואל שאלה, איפה הם היו עד היום?

דני קסהון: כאשר החוק בא להגן דווקא על הנכסים החשובים של הקהילה, הם באים ומתעוררים ורוצים לעשות עוד מורשות של העם היהודי, אבל איפה הם היו עד היום, למה זה לא היה בר ביצוע?

דני קסהון: למה לא הכניסו ופעלו שהדבר הזה יבוא לביצוע על ידם?

ליה שמטוב: בוא נשמע את הסעיפים ומי שירצה להתייחס לסעיף ספציפי, שידבר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו פשוט מבינים שמהנוסח שמונח לפניכם נשמטו דברים שאצלי ואצל יושבת ראש הוועדה---

דוד יאסו: לא, זה לא הושמט, זה מוצג בסוף, אז לא הסתכלנו עליו.

דוד יאסו: זאת היתה הבעיה.

שלמה אקלה: אם אנחנו רוצים להתקדם בסעיפי החוק, אני מציע שכל מי שלא בוער לו בעצמותיו, אז תנו לנו להתקדם מבחינת ניסוח החוק ונראה לאן אנחנו מגיעים על פי לוח הזמנים הקיים לרשותנו לפחות, עד שאנחנו הולכים למליאה.

ליה שמטוב: קודם כל, חבר הכנסת אריה ביבי, הוא אורח פה בוועדה שלנו, חשבתי שאתה חבר.

אריה ביבי: מכובדיי, אני מעריך מאוד את העדה האתיופית.

אריה ביבי: אני חושב שמה שחבר הכנסת מולה אמר זה הכי נכון בעולם לעשות.

אריה ביבי: לא להתחיל לתפור חליפות לארגונים כאלה ואחרים, ללכת לחוק הזה, לבצע אותו, בכל הקריאות שלו, ולאחר מכן, אם אתם רוצים תיקונים, תעשו תיקונים.

אריה ביבי: חבל לכם על כל יום שאתם עכשיו תתחילו ביניכם להתחיל להתפזר.

אריה ביבי: יש כבר את החוק, יש 85 חברי כנסת שחתמו עליו, תפסיקו להתעסק בניואנסים של הסעיפים הכי קטנים, תפסיקו להתעסק בסמנטיקות, תלכו על החוק הזה, אם מישהו מכם רוצה לעשות, תתארגנו עוד פעם, בעוד חודש, בעוד שבועיים, בעוד חודשיים, תעשו תיקון לחוק ואז יהיה לכם הרבה יותר קל.

אריה ביבי: כשהחוק קיים, לעשות תיקון לחוק יהיה הרבה יותר קל, במקום להתחיל להתעסק כל אחד בנפרד.

אריה ביבי: כל אחד בנפרד, קל לשבור אתכם.

אריה ביבי: עכשיו אתם מלוכדים, תעשו את החוק הזה.

אריה ביבי: זו דעתי, תרצו אחרת?

אריה ביבי: אני איתכם.

אריה ביבי: כל מה שתרצו, מה שחבר הכנסת מולה יגיד, הוא מבין בזה יותר ממני.

אריה ביבי: אני זוכר שהייתי בעיריית לוד, הוא גם היה יועץ, הוא מכיר את הדברים, הוא רץ איתם הרבה שנים.

אריה ביבי: לדעתי, אתם תעשו את הדבר הכי נכון.

ברוך טג'נה: אפשר להגיד, לפני שנתחיל עם הניסוח של החוק, דעה?

ברוך טג'נה: אני חושב שצריכים לקחת בחשבון, אני מתבסס על מה שדוד אמר קודם, לא לתת את כל המונופול למשרד הקליטה כי זה מכניס אותנו שוב לגטו של משרד הקליטה.

ברוך טג'נה: כמו שחבר הכנסת מולה אמר קודם, כל דבר זה רק משרד הקליטה עושה ופוטר את השרים האחרים או המשרדים האחרים לקחת את האחריות.

ברוך טג'נה: לכן, כדי שמשרדים אחרים יהיו---

שלמה אקלה: אתה לא רואה שמשרד התרבות והספורט מתנגד לחוק?

שלמה אקלה: אני לא מבין אותך.

ברוך טג'נה: אז בנוסח צריך להכניס גם את האחריות שלהם, וזה לא מעניין אותי מתנגד או לא מתנגד.

ברוך טג'נה: מכניסים אותם לאחריות.

ברוך טג'נה: משרד הדתות צריך להיות בתמונה, משרד התרבות צריך להיות בתמונה.

ברוך טג'נה: לא צריך לתת מונופול רק למשרד הקליטה ואז נשארים בתוך הגטו של משרד אחד.

ברוך טג'נה: זה הכל.

עדי כהן: אני רוצה קודם להציג את עצמי.

עדי כהן: אני היושב ראש של בהלצ'ין.

עדי כהן: למעשה אני מתנדב לסייע למנהל הכללי של בהלצ'ין, מר שלמה אקלה.

עדי כהן: העדה, כפי שאני מכיר אותה מעשר שנות עבודתי, היא לא דופקת על השולחן ולדעתי כיום מה שצריך לעשות זה להראות מה שעשינו במשך ה-13 שנה של קיומנו, של קיום בהלצ'ין, וזה עבודה מאוד אפורה של תיעוד, של היסטוריה, של אוסף גנאולוגי, עצי משפחה, כל הפעולות הללו, כולל הקמה של מרכז ובשיתוף פעולה מלא של כל הגורמים הדרושים, מבית הנשיא, עד משרד הקליטה ועד עיריית ירושלים וכדומה.

עדי כהן: מבחינתי, כאדם, בן הארץ, אני רואה בחיוב את הדעות שהובעו כאן, לעשות כמה שיותר מהר לפעול, ולקדם את החוק.

מיכאל קורינאלדי: אני חושב שהתיקונים בסוף נמצאים אצלנו.

מיכאל קורינאלדי: רק תורידו את עניין הארגונים, כי זה יגרור בלי סוף סכסוכים.

מיכאל קורינאלדי: ברור שב-(ג) 'שייאספו', זה כולל את בהלצ'ין, הרי איש לא מתכוון אחרת, אז גם אם לא יזכירו במפורש את בהלצ'ין, אני חושב שזה ברור, ולכן זה עונה לעניין.

מיכאל קורינאלדי: אני רק ביקשתי להפנות את תשומת לבכם לסעיף 20 שיהיה כתוב שם גם המשפטים---

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אגיע לזה, אני אוסיף את זה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: דיברנו על צמצום נוסף אפשרי, עד כמה שאפשר בדוחק של חברי המועצה, כדי לעזור למקום הזה להתנהל בצורה יעילה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני, כאמור, הורדתי מ-21 ל-19.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הורדתי את שני הנציגים של הרשויות המקומיות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מציעה כרגע, ובאמת לנסות לא לפגוע באף אחד, כשאני רואה ככה כללית את הרכב המועצה, אולי מבחינת הנציגים הממשלתיים, לנסות להוריד נציג אחד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: צריך לזכור שגם הגנז הוא בעצם נציג ממשלה באופן כזה או אחר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן עכשיו יש שישה נציגי ממשלה, אחד ממשרד ראש הממשלה, שניים מעלייה וקליטה, שניים מתרבות וספורט ואחד ממשרד החינוך.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מציעה קיצוץ של אחד מנציגי הממשלה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חשבתי להגיע מ-19 ל-17 חברים במועצה.

מיסאא אבו אלהיג'א: ההצעה להוריד גם מאנשי האקדמיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כן, אני מגיעה לזה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מציעה להוריד גם אחד מאנשי האקדמיה, מהסיבה הפשוטה שאני חושבת שאפשר להכניס איש אקדמיה גם במסגרת נציג ציבור ואני חושב שגם נציג בית התפוצות מן הסתם יהיה אדם שמגיע מהפלח האקדמי, לכן ההצעה שלי בהמשך היא להוריד אחד מאנשי האקדמיה ואחד מנציגי הממשלה.

שלמה אקלה: מקובל עליי.

שלמה אקלה: אבל בסופו של יום סעיף (ב) שהוא 'שליש לפחות מחברי המועצה יהיו מקרב יוצאי אתיופיה', שלא יבוטל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, לא, אני גם חשבתי להוסיף לזה הבהרה לגבי צאצאים, כי היתה לנו בעיה גדולה עם איך להגדיר את זה.

ברוך טג'נה: אולי לעשות אחד נציג משרד הדתות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שהרב שימונה על ידי מועצת הרבנות הראשית באיזה שהוא אופן, גם אם עקיף יחסית, מייצג למעשה גם את עמדת השר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בסעיף (א)(2) אני מציעה להוריד אחד מהנציגים של השר לקליטת עלייה.

ברוך טג'נה: דווקא המשרד שמוביל את החוק הזה, אז יהיה לו אחד פחות?

נירה לאמעי-רכלבסקי: אז אולי באמת את הנציג של משרד ראש הממשלה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אז אנחנו מורידים, אם כך, את סעיף (א)(1), את 'נציג מבין עובדי משרד ראש הממשלה', ונציג אחד מהאקדמיה, כאשר, שימו לב, אני הוספתי כאן תוספת לסעיף 6, שאחד מאנשי האקדמיה ימונה בהמלצת יד יצחק בן צבי, לפי חוק יד יצחק בן צבי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לקחתי לתשומת לבי את ההערה.

שלמה אקלה: מאה אחוז, מקובל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אוקי, ואני ממשיכה הלאה: נציג בית התפוצות, שני נציגים של השלטון המקומי ירדו, שבעה נציגי ציבור ואני מבינה שאנחנו מורידים את העניין של הארגונים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כלומר אנחנו מורידים את סעיף קטן (1) ואז 'שבעה נציגי ציבור ובהם קייס שימונה בהמלצת שר הדתות ורב העוסק בתחום מורשת יהדות אתיופיה, שימונה על ידי מועצת הרבנות הראשית, לפי חוק הרבנות הראשית לישראל'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף (ב) 'שליש לפחות מחברי המועצה יהיו מקרב יוצאי אתיופיה'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: היתה לנו כאן איזה שהיא דילמה לגבי ההגדרה של יוצאי אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני הצעתי את מה שיש בחוק שירות המדינה (מינויים), אבל שם זה מאוד פרטני, זה מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה, אני לא חושבת שזה מתאים לכאן.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה אם להוסיף את המלה 'מקרב יוצאי אתיופיה', 'ו/או צאצאיהם', אם אנחנו באמת צופים פני עתיד.

ברוך טג'נה: אם אני כותב 'יוצאי אתיופיה', מה הבעיה?

נירה לאמעי-רכלבסקי: כרגע בחקיקה הקיימת עד היום אני לא מצאתי מקום שיש בו הגדרה של יוצאי אתיופיה.

מיכאל קרינאלדי: אולי נכתוב 'קהילת יוצאי אתיופיה', ואז גם אם הוא לא נולד שם, זה בסדר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ודאי, אנחנו הרי צופים פני עתיד ובעזרת ה' כולם יעלו ובאמת כבר לא יישארו אנשים שנולדו שם וכולם נולדו בישראל, השאלה היא איך אנחנו רוצים לשמור כאן את הזיקה של האנשים שיהיו במועצה לאתיופיה.

ברוך טג'נה: מקרב יוצאי אתיופיה וצאצאיהם.

ברוך טג'נה: להוסיף את המלה 'וצאצאיהם'.

קריאה: קהילה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל אם האדם הוא לאו דווקא חבר בקהילה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מה זה קהילה?

נירה לאמעי-רכלבסקי: קהילה נשמע לי משהו מאוד מקומי.

שלמה אקלה: אני רוצה דווקא לשמוע את נציגת משרד המשפטים, איזה ניסוח את היית מציעה לנו להתמודד עם זה?

מיסאא אבו אלהיג'א: ההצעה שהיתה לנו זה בעצם ההצעה שהיא ויתרה עליה, זה ההצעה של חוק שירות המדינה (מינויים).

נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל אז זה קושר אותנו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: .. שוב, יכול להיות שלא יהיו אנשים כאלה בהמשך, אם אנחנו צופים פני עתיד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: היום החוק מדבר על מי שהוא או אחד מהוריו נולד באתיופיה, זה חוק שירות המדינה (מינויים).

שלמה אקלה: מה הניסוח מבחינת

שלמה אקלה: כם כמשרד המשפטים, 'בקרב קהילת עולי אתיופיה וצאצאיהם', מה הבעיה עם זה?

מיסאא אבו אלהיג'א: כי אין הגדרה משפטית לצאצאיהם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: למה לא?

נירה לאמעי-רכלבסקי: צאצאים בכל ההגדרות החוקיות של קרוב משפחה, מכל מיני כיוונים, חוק הירושה, מדברים על בן זוג או צאצא שלו, למשל.

מיסאא אבו אלהיג'א: אז לכתוב 'צאצאיהם' ולעניין סעיף זה ההגדרה ש---

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, לא, לא, המלה 'צאצא' היא מלה מכוננת, היא לא מוגדרת בחקיקה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: איפה שהיא מופיעה בחקיקה היא מופיעה כמשהו ידוע וברור.

נירה לאמעי-רכלבסקי: צאצא.

נירה לאמעי-רכלבסקי: היא מופיעה בכל מיני מקומות בחקיקה, בדרך כלל בהגדרה של קרובי משפחה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אישית מתנגדת למלה 'קהילה', אני לא יודעת מה זה קהילה.

אברהם מיכאלי: קודם כל המלה 'עדה' זאת המלה הכי מכובדת, לא הבנתי מה הפסול ב'עדה'.

שלמה אקלה: לא, 'עדה' זה בעייתי.

אברהם מיכאלי: כל העדות נקראות עדות, לאו דווקא העדה האתיופית.

שלמה אקלה: לא, ל'עדה' יש קונוטציה שלילית.

אברהם מיכאלי: העדה הפולנית, העדה האשכנזית.

שלמה אקלה: לא אומרים 'עדה פולנית'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: המלה 'עדה' כן מופיעה בחקיקה.

אברהם מיכאלי: 'עדה' זו מלה מהתנ"ך, חבר הכנסת מולה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה עם הצאצאים.

אברהם מיכאלי: צאצאים זה פרשנות משפטית, אני כרגע אומר שעדה זה הכי מכובד.

מיכאל קרינאלדי: אפשר לכתוב 'עולי אתיופיה וצאצאיהם'.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בהצעת חוק אחרת על יהודים שהגיעו מארצות האיסלם, אנחנו מדברים על יוצאי מדינות האיסלם.

מיכאל קרינאלדי: זה בסדר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני אומרת שהמלה 'יוצאי' מתאימה כאן יותר מאשר 'עולי', כי אנחנו מתייחסים בעוד מקומות, גם בחקיקת משנה, לאנשים שיצאו את מדינותיהם.

שלמה אקלה: בואו ניתן למשפטנים.

שלמה אקלה: אני מציע שהניסוח הוא 'יוצאי אתיופיה וצאצאיהם' ובזה נגמר.

קריאה: אבל יוצאי אתיופיה יכול להיות גם לא יהודים.

שלמה אקלה: זה בסדר גמור, מה הבעיה?

שלמה אקלה: אין שום בעיה עם זה, אנחנו לא הולכים לעשות חקיקה דתית.

שלמה אקלה: אין בעיה בכלל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הסעיף הבא, בסעיף 11 הוספתי הבהרה לגבי החזר הוצאות, 'חבר המועצה שאינו עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב לא יקבל מהמרכז שכר בעד שירותו, אך יהיה זכאי להחזר הוצאות שהוציא במילוי תפקידו בשיעורים שיקבע השר, באישור שר האוצר'.

ליה שמטוב: פה אנחנו מסיימים.

שלמה אקלה: השאלה אם יש הערות נוספות.

ליה שמטוב: אנחנו חייבים לסיים.

ליה שמטוב: עצרנו בסעיף 11.

ליה שמטוב: חג שמח, הישיבה נעולה.