ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 46, 2009-11-30 10:00

ליה שמטוב: אבל יכול להיות שהבטיחו לו מהסוכנות או מנתיב- בשבילו הכל זה "קליטה".

סופה לנדבר: כדי שבשבילו הכל יהיה קליטה אנחנו מסוגלים לתת היום טיפול בשלט רחוק, וכך אנחנו נוהגים.

סיגל ליבוביץ: בהמשך למה שהשרה אמרה – ברגע שמשרד הקליטה מעורב בתהליך אנחנו לוקחים אחריות מלאה לכל מה שאנחנו מפרסמים ולכל מה שנוגע לתהליכי הסיוע והקליטה.

סיגל ליבוביץ: פרויקט נוסף שהתחיל מבקשתה של השרה – זה חשיפת תור הממתינים לדיור.

סיגל ליבוביץ: אנחנו היום מבצעים איזשהו סוג של מהפכה, של שקיפות המידע, וזה מאד מתקשר לנושא פרסום שקיפות, שקיפות הנתונים.

סיגל ליבוביץ: ככל שחוק חופש המידע מתיר אנחנו נאפשר בהחלט לכל עולה להיכנס לתיקו האישי ולראות מה מקומו בתור.

סיגל ליבוביץ: עד היום נעשו הדברים במערכות הקליטה.

סיגל ליבוביץ: יש לנו היום כ- 30 אלף בקשות לדיור.

סיגל ליבוביץ: המערכת הזו בהחלט תסייע לאותם עולים לדעת את מיקומם בתור.

סיגל ליבוביץ: בשלב הראשוני יהיה log in ו- password, שם משתמש וסיסמא מאובטחים.

סיגל ליבוביץ: על בסיס זה ייכנס העולה למערכת כשהיא מוצפנת, יקבל את כל המידע, גם בצד הדמוגראפי וגם בכל מה שקשור לנושא תור ההמתנה.

קריאה: אבל בפועל – נניח, עולה שגר בקרית גת.

סיגל ליבוביץ: הוא נכנס לאינטרנט, ליישום שנוציא לאינטרנט בבוא הזמן ויקבל את כל הפרטים אודותיו.

דימיטרי אפרציב: ייכנסו בזה, יש בלשכות גם מתנדבים, יש עמדות אינטרנט.

סיגל ליבוביץ: אפשר אפילו להגיע ללשכה ולברר.

סיגל ליבוביץ: קהל היעד – עולים חדשים, עולים ותיקים, תושבים חוזרים, מתעניינים בעליה ועובדי המשרד.

סיגל ליבוביץ: אנחנו חייבים להיטיב את השירות באופן מתמיד ושוטף על מנת שאותם הרכזים בשטח יעשו את העבודה בצורה הטובה ביותר ויתנו את השירות הטוב ביותר לעולים.

סיגל ליבוביץ: ופה אנחנו באמת שמים את הדגש.

סיגל ליבוביץ: אלו היעדים לטובת עידוד העליה, התקדמות טכנולוגית – אנחנו חייבים כל הזמן להיצמד לעדכון הטכנולוגי.

סיגל ליבוביץ: אנחנו מכשירים כאן

סיגל ליבוביץ: את הצוות כדי שהוא יידע להיות מעורה בפרטים ובעדכונים הטכנולוגיים האחרונים.

סיגל ליבוביץ: דיברנו קודם על תיק עולה באינטרנט, שקיפות המידע, חשיפת המידע העדכני והשבחת התשתיות, כמובן.

סיגל ליבוביץ: נותנים לציבור העולים את המידע באופן ישיר ובלתי אמצעי.

סיגל ליבוביץ: קצת נתונים: דיברנו קודם על יהדות התפוצות.

סיגל ליבוביץ: המספר הוא באמת לא מעודד אבל האתגר הוא גדול, בפנינו, וננסה לעשות את המירב כדי לנסות להביא כמה שיותר עולים לארץ.

סיגל ליבוביץ: אז מצפון אמריקה אנחנו רואים בהחלט את המספרים.

סיגל ליבוביץ: מדובר כמעט ב- 6 מיליון יהודים שחיים באמריקה, ולפניכם ההתפלגויות בשאר חלקי העולם.

סיגל ליבוביץ: אלה הנתונים מהלמ"ס.

דימיטרי אפרציב: לגבי היהודים שיש בחו"ל?

דימיטרי אפרציב: הנתונים האלה-לפחות לגבי חאמה - - -

קריאה: זה לא זכאי חוק השבות.

קריאה: זה יהודים.

סיגל ליבוביץ: כל מי שיהודי וחי בתפוצות.

קריאה: אלה אומדנים.

קריאה: נדמה לי שזכאי חוק השבות – זה יותר.

סיגל ליבוביץ: קצת על תיק עולה ממוחשב – יש לנו כאן את מערכת הליבה המרכזית של ארגון מערכת העולים.

סיגל ליבוביץ: היא מורכבת מ – 30 תתי מערכות שנוגעות לכל תחום קליטה: דיור, אולפנים, סל קליטה, כל התשלומים הכספיים, הנושא של התמיכות, השלטון המקומי, תיעוד לזכאות, כל תהליכי המשרד, כל היחידות – יש להן מקביל במערכות המחשוב.

סיגל ליבוביץ: היום, כל פעולה אפילו הפשוטה ביותר לא יכולה להתבצע ללא המעורבות שלנו כיחידת המחשב.

סיגל ליבוביץ: לצד זה יש את הממשקים האוטומטיים.

סיגל ליבוביץ: כדי להקל על ציבור העולים אנחנו פתחנו ממשקים כדוגמת המוסד לביטוח לאומי.

סיגל ליבוביץ: כדי לא לטרטר את אוכלוסיית הקשישים אנחנו מעבירים את הנתונים באופן אוטומטי.

סיגל ליבוביץ: כשהם מגיעים לקבל את השירות כבר אנשי המשרד שלנו יודעים את הפרטים אודותיהם.

סיגל ליבוביץ: הם לא צריכים ללכת, להגיע, לחכות בתור.

סיגל ליבוביץ: הכל כבר מגיע אל הלשכה.

סיגל ליבוביץ: מהיום שהוא מגיע – זה בדרך כלל קורה תוך יום יומיים, אלה עסקאות אוטומטיות ללא מעורבות יד אדם.

דימיטרי אפרציב: זה מאד מאד טרי זה נמצא כרגע בדיונים, בבדיקות ראשונות.

דימיטרי אפרציב: זה אפילו עוד לא הגיע למערכות מידע, אבל המשרד גם עושה היערכות.

דימיטרי אפרציב: יש מסקנות אחרי שטיפלה ועדה, על תהליכים של קליטה ראשונית, על כל מה שקשור למתן תעודת זהות, פתיחה של חשבון בנק וקופת חולים ביום שהעולה מגיע.

דימיטרי אפרציב: זאת אומרת, הוא אמור לצאת משדה התעופה, ביום הראשון של הגעתו כאשר הוא מסודר מכל ההיבטים האלה.

דימיטרי אפרציב: זה מקצר תהליכים כי הטכנולוגיה השתנתה ואנחנו הולכים להיכנס עכשיו לדיונים בנושא.

קריאה: זה כבר עובד, המעבר הזה?

דימיטרי אפרציב: כן.

סיגל ליבוביץ: כן, זה כבר עובד.

קריאה: איזה היזון אתם מקבלים מהמשרדים- ביטוח לאומי, משרד השיכון, לגבי המידע שאתם מעבירים?

סיגל ליבוביץ: אנחנו מעבירים את הקובץ כאשר העולים עולים ארצה, עם כל הנתונים הדמוגראפיים לביטוח הלאומי.

סיגל ליבוביץ: הם מחזירים לנו, ותלוי, זה לפי העניין – אם אנחנו מבקשים מהם איזשהו feedback לגבי קליטת הקובץ – איך הוא שולב במערכות שלהם.

סיגל ליבוביץ: כל דבר כזה מקבל א הביטוי בהתאם לצורך.

קריאה: אבל מהם אתם שומעים שזה עובד טוב?

קריאה: יש קורולציה בין הדברים?

סיגל ליבוביץ: בוודאי, בוודאי.

סיגל ליבוביץ: כל הדברים האלה מכווני מחשב.

סיגל ליבוביץ: זאת אומרת, כל פעילות – אנחנו מקבלים את ה- feedback לגבי אופן שליחת הקובץ.

סיגל ליבוביץ: לפעמים קורה – כמו בכל מערכות מחשוב, שהקובץ לא עובר.

סיגל ליבוביץ: יש לנו תמיד את ה- feedback שזה לא עבר, שהסטטוס הוא כזה או אחר, ולפי זה אנחנו מתאימים את העניין או שולחים מחדש, תלוי בסוג הבעיה.

סיגל ליבוביץ: משרד השיכון- גם, כל הנושא של משכנתאות, אנחנו מעבירים באופן אוטומטי מרשם אוכלוסין, כל הנושא של הקבלת הנתונים, וכו'.

סיגל ליבוביץ: תכנית העבודה שלנו – כמובן, בהתאם למה שאמרתי קודם, תתבסס בהמשך על חידוש היוזמות למינוף גלי העליה מחו"ל, השבחת התשתיות של שיפור השירות לרכזי הקליטה ולמשתמשים במשרד, לנסות ולהעמיק את השירותים על בסיס האינטרנט כפלטפורמה של הידברות באופן א פורמלי, ישיר ובלתי אמצעי עם עולים, שיפור והשבחה של תשתיות המחשוב ופיתוח מערכות מידע להנהלה.

סיגל ליבוביץ: בסופה של המצגת אנחנו גם נראה איזושהי דוגמה לכך.

סיגל ליבוביץ: קצת על כוח האדם – ואנחנו, בסופו של דבר, גם עושים את העבודה.

סיגל ליבוביץ: נמצאים פה, כפי שאמרתי, גם הצוות הבכיר, אבל יש לא מעט עובדים שעוסקים במלאכה.

סיגל ליבוביץ: הרבה מתוכם עובדי פיתוח.

סיגל ליבוביץ: 14 עובדים מסך כל העובדים הם עובדים תקניים, עובדי המשרד.

סיגל ליבוביץ: כל השאר הם עובדי חברות שנוגעות בכל מיני תהליכים מאד רגישים ומסייעים לנו בקידום המטרות.

סיגל ליבוביץ: קצת על תקציב- הבסיס שלנו הוא 7 מיליון.

סיגל ליבוביץ: אנחנו אמורים לסיים את השנה ב- 18,500.

סיגל ליבוביץ: קצת על מערך התשתיות, בקצרה: אז כמו שאמרתי קודם.

סיגל ליבוביץ: כל המאגר - -

קריאה: לגבי התקציב- מה בסיס התקציב?

סיגל ליבוביץ: 7,3 מיליון והשימוש בפועל, בשנים האחרונות הוא פי שתיים וחצי מהבסיס.

סיגל ליבוביץ: תקציב הבסיס הוא לא ריאלי, ובכל זאת אנחנו עושים דברים.

סיגל ליבוביץ: יש לנו כ- 600 משתמשים פה, במשרד.

סיגל ליבוביץ: כולם נמצאים בעמדות ממוחשבות, מחוברים למאגר הנתונים פה, אצלנו.

סיגל ליבוביץ: יש לנו כ- 70 שרתים שתומכים בכל פעילויות הנתונים לכל מערכת ומערכת.

סיגל ליבוביץ: הכל נמצא פה, אצלנו, כל הבסיס.

סיגל ליבוביץ: כל התקשורת, מכל הארץ, מגיעה לכאן.

סיגל ליבוביץ: אנחנו מדברים על 54 אתרים, 20 סניפים, כ- 15 לשכות מקבלי קהל.

סיגל ליבוביץ: בשנתיים האחרונות יצרנו קשר עם 11 קונסוליות של מרכזים ישראלים בחו"ל.

סיגל ליבוביץ: זה פרויקט ששרון היה שותף בו, בנושא התושבים החוזרים.

סיגל ליבוביץ: העמדנו איזושהי פלטפורמה להידברות ישירה עם הבתים הישראלים.

סיגל ליבוביץ: יש מערכת שפותחה בזמנו על בסיס ERM שאנחנו מאד רוצים שהיא תוטמע יותר, פה, במשרד.

סיגל ליבוביץ: יש את הכלים, אנחנו נצפה בזה בהמשך.

דימיטרי אפרציב: רק כדי להמחיש את זה דרך קוריוזים יום יומיים – אני תחקרתי תושב חוזר במוצאי שבת.

דימיטרי אפרציב: הוא הגיע אלי, הוא חזר לארץ מפינלנד.

דימיטרי אפרציב: אין מה לעשות, משרד הקליטה לא פרוס בכל פיסת אדמה בכל מדינה.

דימיטרי אפרציב: אז הוא קיבל את כל המידע, כל העזרה וכל התמיכה באמצעות בית ישראלי בלונדון שנפתח לאחרונה.

דימיטרי אפרציב: זאת אומרת – יש לנו כבר מענה שם, וב – 7 לחודש השרה עומדת לפתוח אותו באופן רשמי.

דימיטרי אפרציב: הוא שיבח והייתי מאד שבע רצון, כי למעשה הוא קיבל את כל הניירת, את כל מה שנדרש, באמצעות נציגה שלנו בלונדון.

דימיטרי אפרציב: בית ישראלי כזה שנותן מענה במדינה מסוימת גם נותן מענה לכל מיני אזורים מסביב.

דימיטרי אפרציב: כל זה הודות למחשוב וליכולת הטכנולוגית.

שלום בן ישעיה: בנושא הזה – בדקנו בזמנו, במבצע של "חוזרים ב- 60", ואז גלשו כ- 250 גולשים מפינלנד, כאשר מתוכם 7 ישראלים נרשמו למבצע.

סיגל ליבוביץ: אז אם דיברתי על התשתית של בתים ישראלים – אז יש לנו עזרה בכל המעבר, בכל התשתית, דרך המערכת של משרד החוץ ובשיתוף פעולה יוצא דופן שמשרד החוץ משתף יחד עם משרד הקליטה.

סיגל ליבוביץ: לצד זה יש לנו את האתר בנתב"ג, אי אפשר בלעדיו.

סיגל ליבוביץ: הוא אחראי על המסלול הראשוני של אותם עולים כשהם מגיעים לארץ, משלב קליטת הזכאות שלהם ועד להפקת תעודת העולה, ובהמשך - - אנחנו מאד מקווים שגם יבוא הזמן ונוכל להפיק בעבורם את תעודות הזהות, וכל השירותים האחרים, המענק הכספי – האתר מהווה גם אתר חלופי שבמקרה של כשל מערכתי כזה או אחר, תמיד פה, במתקן המרכזי, נוכל לעבוד מנתב"ג ולהמשיך ולתת את השירות בלי, חלילה, לעשות איזה שהם -- במערכת.

סיגל ליבוביץ: יש פה רפליקציה מלאה בין מה שקיים פה ומה שקיים בנתב"ג.

סיגל ליבוביץ: לפניכם – קצת טופוגרפיה של הרשת שלנו, מחוזות וכל המאגרים של משרדי הממשלה.

סיגל ליבוביץ: אני מזמינה את הגב' שוש רוזנבליט, מנהלת תחום היישומים להסביר לכם.

שוש רוזנבליט: שלום, אני, כאמור, מנהלת את תחום היישומים.

שוש רוזנבליט: אני צריכה להתחיל בהתנצלות – יש לי כאב גרון ואני לא מדברת כמו שאני רגילה.

שוש רוזנבליט: דבר שני – אני אמהר, בגלל הזמן, ואם תרצו – תעצרו אותי.

שוש רוזנבליט: איך אנחנו עושים את כל מה שתואר כרגע?

שוש רוזנבליט: בגדול, זה סוג של ראיה על פעילות המחשוב, שכאמור- היא משקפת את הפעילות של המשרד אחד לאחד.

שוש רוזנבליט: זאת אומרת, יש התייחסות לסוגי אוכלוסייה מסוימים, אם זה לפי ארץ מוצא, אם זה לפי מאפיינים אחרים – כמו וטרנים, מדענים וכו'.

שוש רוזנבליט: כל נושא שהמשרד מטפל בו יש לנו מערכת בשבילו.

שוש רוזנבליט: כל נושא, כל סוג אוכלוסייה, כל תהליך, כאשר במרכז, מבחינת התפיסה, עומד העולה ומשפחתו.

קריאה: יש לכם גם מסורבי עליה?

שוש רוזנבליט: לא.

קריאה: אבל היה כתוב "אסירי ציון".

שוש רוזנבליט: אסירי ציון זה תחום סיוע ספציפי – אנחנו מבצעים את ההכרה ומעבירים את זה לביטוח הלאומי והם מעניקים את הסיוע.

שוש רוזנבליט: אנחנו עושים פעילויות מיוחדות אתם.

ליה שמטוב: איזה סיוע הם מקבלים?

שוש רוזנבליט: לא מאתנו.

שוש רוזנבליט: הם מקבלים מהביטוח הלאומי.

שוש רוזנבליט: אנחנו נותנים את ההכרה, את התעודה.

ליה שמטוב: כמה כאלה יש?

שוש רוזנבליט: אני ממש לא יודעת להגיד לך – משהו כמו 10,000.

שוש רוזנבליט: אבל יש מערכת ואנחנו לאחרונה התבקשנו למחשב גם את נושא העדים.

שוש רוזנבליט: כלומר, העיקרון כאן הוא שכל נושא שהמשרד עוסק בו, יש לו כיסוי במערכת מחשב שמאפשרת לו את העבודה.

שוש רוזנבליט: זו הארכיטקטורה, בגדול- על מה שסיגל דיברה.

שוש רוזנבליט: יש לנו במרכז מאגר עולים מרכזי, מה שחשוב מאד להבין זה שהמערכת שלנו היא מערכת אינטגרטיבית, הכל קשור להכל, כולם קשורים לכולם.

שוש רוזנבליט: אין כאן איי מיחשוב שלפעמים קיימים בכל מיני מקומות.

שוש רוזנבליט: זה מאפיין שאנחנו הקפדנו עליו מאד.

שוש רוזנבליט: יש לו הרבה בונוסים מעצם היותו כזה, שכל דבר קשור בדבר.

שוש רוזנבליט: אנחנו אוגרים את כל המידע על המערכות הספציפיות וזה רק חלק מהן, זה לא כולם –מה שמוצג פה.

שוש רוזנבליט: לתוך מה שאנחנו קוראים "תיק עולה ממוחשב, תיק עולה וירטואלי".

שוש רוזנבליט: לאחרונה, עקב הפרויקטים לעידוד עליה, יש לנו גם "תיק מועמד עליה" מה שאנחנו קוראים, בסלנג שלנו – "עולים צפויים".

שוש רוזנבליט: כשאנחנו אומרים "עולים" זה שם כללי, אבל האמת היא שזה כל מי שזכאי לסיוע ממשרד הקליטה – תושבים חוזרים, מעמדים אחרים כמו קטינים חוזרים, אזרחים עולים והכל, לפי חוק הכניסה.

שוש רוזנבליט: מאחר ואני לא אדבר על כל המערכות אחר כך, אני רק אתייחס לכמה מהן, אז נושא של הממשקים – כבר דובר עליו.

שוש רוזנבליט: רק כדי לסבר את האוזן – מערך התשלומים שלנו שהוא גם סל קליטה, מענקים – כל מה שנקרא "תשלום ישיר לעולה", כי יש כל מיני סוגי תשלומים, אז בשנה יש לנו משהו כמו 125 אלף בקשות לסיוע, שבאות לידי ביטוי בכ- 200 אלף תשלומים.

שוש רוזנבליט: נכון להיום יש במערכת 200 אלף תשלומים.

שוש רוזנבליט: סדר הגודל מבחינת כסף – רק לתשלומים ישירים לחשבון הבנק של העולה זה 370 מיליון.

שוש רוזנבליט: אז זה היקף הפעילות במערך התשלומים, שאני לא אדבר עליו.

שוש רוזנבליט: היקף הפעילות במה שפה – מה שאנחנו קוראים שע"ל, שהן ראשי תיבות ל: שולחן עבודה ליועץ, והכוונה היא לכל המערכות שמטפלות בקבלת קהל, שזה, בעצם, האינטראקציה על כל סוגיה – גם טלפונים, גם ביקורים של העולים בלשכות, בסניפים.

שוש רוזנבליט: יש לנו כ -250 אלף עולים שמבקרים בלשכות ובסניפים במהלך שנה, ורק 45% מהם הם בשנת העליה הראשונה שלהם.

שוש רוזנבליט: זאת אומרת, שאנחנו מטפלים ביותר מ- 50% בקבלת הקהל שלנו בעולים ותיקים יותר.

שוש רוזנבליט: כמובן שאת הנתונים האלה אנחנו יכולים לנתח, אבל זה נותן תמונה על סדר הגודל.

דימיטרי אפרציב: במסגרת אותה חבילת מידע שדיברנו – פה מערכות המידע בהחלט שותפים באותו סל שהעולה אמור לקבל ביום הראשון שהוא רק מגיע לארץ, בנתב"ג, חוץ מתעודות שצריך להנפיק לו, אדם גם ייצא עם שעה ויום קבועים אצלו ואצל יועץ קליטה שכבר מחכה לו, כך ששניהם כבר יידעו שזה הגיע וזה אמור להגיע, על מנת שבן אדם יידע שיש דמות במשרד הקליטה שכבר מחכה לו, הוא יידע איפה, הוא יידע באיזו שעה, ואם חס וחלילה הוא לא יגיע מאיזושהי סיבה, בצד הזה יחפשו אותו וייצרו אתו קשר.

ליה שמטוב: ואם הוא לא יודע.

השרה לקליטת עליה סופה לדנבר: אז יחפשו אותו וימצאו אותו.

שוש רוזנבליט: זו רק צורת הסתכלות נוספת על המאפיינים של המערכות, שהן גם תומכות בתהליכי עבודה, גם תומכות בתהליכי עבודה- אצלנו זה נקרא, למשל: קביעת זכאות, אבחון של העולה, רישום של כל מיני דברים.

שוש רוזנבליט: זה היבט אחד.

שוש רוזנבליט: היבט אחר זה מתן הסיוע עצמו, כמו שאמרתי – בהיקף כזה של תשלומים יש פה מערך תשלומים על כל סוגיו, לא רק לחשבון הבנק של העולה, אלא גם למוסדות, לרשויות ולעוד גורמים שנותנים סיוע עקיף לעולה.

שוש רוזנבליט: וכמובן- קבלת קהל ומאפיינים נוספים, אני לא אתעכב עליהם.

שוש רוזנבליט: זה, אתם לא רואים מה כתוב פה בפנים.

שוש רוזנבליט: אני לרגע חשבתי אבל אחר כך הבנתי שלא יהיה לנו זמן.

שוש רוזנבליט: רציתי לתת לכם הצצה לא למצגת אלא למערכת עצמה כדי להתרשם כי רק כשרואים את ההיקפים האלה יכולים להבין.

שוש רוזנבליט: פה מדובר רק על השאילתות וזה רק חלק, והדו"חות שישנם בתוך המערכת, מה שאנחנו קוראים – שאילתות ודו"חות תפעוליות למערך המסייע ולהנהלת השטח.

שוש רוזנבליט: פה, למשל, במרכז, יש לנו את מה שנקרא "תיק עולה".

שוש רוזנבליט: בתוך תיק העולה הזה ניסינו לעשות הדגמה, דווקא השרה בפעם הקודמת התנדבה, אבל מאחר והיא כבר עולה ותיקה אז התיק שלה לא היה כל כך מרשים, ולא היתה תמונה, למרות שאפשר להוסיף אותה.

שוש רוזנבליט: אנחנו, בעצם, יכולים לראות את כל המידע האגור מנקודת המבט של עולה, של - - ושל משפחה, וכמובן – מנקודות מבט נוספות, לפי הנושא.

שוש רוזנבליט: עד כאן זה היה כללי, עכשיו- נתב"ג.

שוש רוזנבליט: בלי להתייחס כרגע למה שאמר מנכ"ל המשרד, אני יודעת על מה הוא מדבר.

שוש רוזנבליט: מה שקיים היום – נתב"ג זה בעצם המפגש הראשון של העולה עם מערכת הקליטה, מייד עם ירידתו מהמטוס.

שוש רוזנבליט: התהליך שם, בגדול – זה מאד חשוב להבין כי עליו התבסס הכל, התהליך מתחלק כמו כל דבר אחר לשלושה חלקים.

שוש רוזנבליט: ישנו החלק של טרום עליה.

שוש רוזנבליט: אנחנו מקבלים מידע מוקדם, לא מספיק, אבל מקבלים, ורושמים שוב- כמו שאתם רואים פה, עולים צפויים.

שוש רוזנבליט: ברגע שהעולה יורד מהמטוס ומגיע לאתר הקליטה מתבצע תהליך מאד מאד חשוב, מאד מהיר ואלגנטי שכולו ממוחשב, וללא מחשוב בעצם הוא לא ניתן לביצוע.

שוש רוזנבליט: אנחנו רושמים אותו, קובעים את הזכאות שלו – הכל באמצעים, אני לא רוצה להגיד "אוטומטיים" כי זה לא נכון, כי יש אדם מאחורי המכונה, אבל הטכנולוגיה תומכת בכל הפעילות הזו, מגדירה דברים על פי הנוהל, וכו'.

שוש רוזנבליט: אנחנו קובעים את הזכאות שלו לסיוע כספי, לסל קליטה, אנחנו מצלמים אותו צילום דיגיטאלי, אנחנו מנפיקים תעודה, עדיין תעודה – ויש ערך רגשי לתעודה הזו.

שוש רוזנבליט: בזמנו שקלנו להפוך אותה לכרטיס חכם.

שוש רוזנבליט: אני מניחה שבסוף נגיע לזה.

שוש רוזנבליט: אבל זה פנקס, כמו דרכון - -

קריאה: תעודת עולה.

שוש רוזנבליט: היו כמה מהלכים של שיפור התעודה.

שוש רוזנבליט: יש הרבה ערך רגשי לתעודה הזו.

שוש רוזנבליט: לא כל כך רצו לבטל אותה.

שוש רוזנבליט: לא שהחלטנו, אבל כנראה שנגיע לזה.

שוש רוזנבליט: אני לא יודע מי מכם ביקר בנתב"ג.

שוש רוזנבליט: אנחנו מציעים לכם לבקר שם.

שוש רוזנבליט: וכמובן – מסיעים את העולה למחוז חפצו.

שוש רוזנבליט: החלק השלישי הוא לא פחות חשוב.

שוש רוזנבליט: אחרי שהעולים מתפזרים למעשה יש פעילות של הפצת המידע בצורה כמעט מיידית לכאן, למרשם האוכלוסין.

שוש רוזנבליט: אנחנו בונים את רשימות מרשם האוכלוסין, אנחנו מעניקים לעולה מספר זהות שם בשם משרד הפנים, אולי גם נגיש לו תעודת זהות.

שוש רוזנבליט: זאת אומרת, הפעילות בנתב"ג היא חשובה מאד.

שוש רוזנבליט: ככה נראה צילום – מצלמים שם צילום דיגיטאלי.

שוש רוזנבליט: היום יש לנו תמונות של העולים בתוך המאגר.

שוש רוזנבליט: כל יועץ רואה אחר כך את התמונה.

שוש רוזנבליט: זה נעשה באלגנטיות, בקלילות, לא רק בנתב"ג.

שוש רוזנבליט: גם בלשכות, לאותם תיירים שמשנים את מעמדם.

ליה שמטוב: כמה פקידים יושבים שם?

סיגל ליבוביץ: זה תלוי.

סיגל ליבוביץ: הם ערוכים עד ל- 15 עמדות.

סיגל ליבוביץ: אבל לא כל ה- 15 עמדות תמיד פעילות.

ליה שמטוב: אתם יודעים מראש כמה מגיעים?

סיגל ליבוביץ: בדרך כלל מנהל נתב"ג מקבל את המידע מהסוכנות כשבוע – שבוע וחצי לפני.

שוש רוזנבליט: יש לו גישה למערכת הטיסות של הסוכנות.

סיגל ליבוביץ: היום העולים הרבה יותר מתוחכמים.

סיגל ליבוביץ: הם מבררים הכל לפני שהם מגיעים לכאן.

סיגל ליבוביץ: הם גם לפעמים מלמדים את הרכז שלנו.

שוש רוזנבליט: הם נותנים כתובת ומסיעים אותם לכתובת.

שוש רוזנבליט: הם כבר מוכנים.

שוש רוזנבליט: כמו שכבר סיגל ליבוביץ אמרה- היוזמה של השרה, מייד עם כניסתה למשרד היתה באמת לחשוף את תור הממתינים לדיון.

שוש רוזנבליט: זה נושא כאוב, בעייתי, והפרויקט הוא במידה רבה מהפכני.

שוש רוזנבליט: באופן כללי המבנה שלו – יועץ הדיור שיושב כאן בצד מעניק את הטיפול בעולה כפי שהוא רגיל כלפי המערכת הפנימי.

שוש רוזנבליט: יש מערכת דיור, כמובן.

שוש רוזנבליט: הוא עושה את כל הפעילויות שכתובות כאן.

שוש רוזנבליט: ברגע שהוא מסיים אתו, על סמך הנתונים, על סמך המידע שנאגר כאן במהלך הביקור של העולה אנחנו פיתחנו אלוגריתם מורכב למדי שמתבסס גם על נהלי המשרד ועל כל ההנחיות ועל הנתונים, כמובן, של העולה, ואנחנו מחשבים את מקומו בתור.

שוש רוזנבליט: החישוב הזה, התור, גם מנקודת המבט של הפרט וגם מנקודת המבט של התור כולו- נחשף לעובדי המשרד עצמו, ולהם יש יכולת של תחקור מאיפה צמחה ההחלטה הזו.

שוש רוזנבליט: במקביל, העולה, לצערי – לא עם כרטיס מגנטי, מקיש סיסמה וקוד אישי, נכנס לתיק האישי שלו באינטרנט, כפי שתראו בהמשך – יש היום תיק אישי באינטרנט שמאפשר פעילויות מסוימות ומידע, ויש הקפדה גדולה מאד על חיסיון, על צנעת הפרט, אנחנו כפופים פה לסטנדרטים, ואז הוא רואה את מה שהוא רואה, למעשה- כל הפרטים שלו שנמצאים במערכת.

שוש רוזנבליט: זה די חדשני.

שוש רוזנבליט: הוא רואה את פרטי הבקשה שלו, הוא רואה את החלטת הוועדה בעניינו.

שוש רוזנבליט: הוא רואה את המיקום שלו בתור, ואם הוא ביקש יותר מאישור אחד, הוא רואה מה מקומו בכל אישור.

קריאה: סליחה, באיזו שפה הוא רואה את זה?

שוש רוזנבליט: בעברית.

קריאה: ומה קורה אם הוא לא מבין עברית?

דימיטרי אפרציב: באיזה שפה הוא קורא את כרטיס הבנק?

שוש רוזנבליט: את תראי בהמשך שהפרויקט של נתיב, שהזכרנו, אז האתר שפותח עבור מועמד לעליה מארצות חבר העמים הוא ברוסית.

שוש רוזנבליט: אבל לאזרח במדינה שנמצא כבר כמה שנים טובות במדינה, לא אחת, לא שתיים וגם לא חמש – לפעמים הרבה יותר מזה, כל השירותים שאנחנו נותנים הם בעברית.

סופה לנדבר: השאיפה שלנו היא שהוא ילמד.

סופה לנדבר: אנחנו מתכוונים לעשות רפורמה.

סופה לנדבר: אני אגיד על כך דברים תכף.

שוש רוזנבליט: הרפורמה בשירות לעולה שהתרחשה לפני מספר שנים למעשה מתמשכת הלאה, כאשר - - תחשבו על המספרים שאמרתי קודם, מה כמות מקבלי הפנים לקהל בלשכות ובסניפים.

שוש רוזנבליט: היועצת שלנו זו יועצת אמיתית.

שוש רוזנבליט: אנחנו נותנים שירותים ממוחשבים בצורת מעטפת שאנחנו קראנו לזה – שער, שולחן עבודה, ובאמצעות שולחן העבודה הזה יש גישה ליועץ כאשר העולה יושב מולו, זאת אומרת –בזמן אמת.

שוש רוזנבליט: יש לו גישה למידע שהוא צריך, הן למידע האישי, הן למידע שנמצא באינטרנט ובפורטל הפנימי.

שוש רוזנבליט: אל הנהלים של המשרד, הנחיות העבודה, כל מה שהוא זקוק לו.

שוש רוזנבליט: מה הוא עושה עם העולה?

שוש רוזנבליט: וכאן אני מדברת על הזימון.

סופה לנדבר: אם עולה לא הגיע אלינו הוא ימצא אותו בכל מקום, בכל עיר.

סופה לנדבר: הוא מקבל מספר עולים שהוא מטפל בהם ואז הוא מגיע אל העולה.

סופה לנדבר: זאת אומרת – אם הוא הלך לאיבוד, אנחנו נמצא אותו.

שוש רוזנבליט: כן.

שוש רוזנבליט: אם הוא השאיר כתובת וטלפון בנתב"ג, ובוודאי אם הוא כבר התייצב בלשכה והשאיר פרטים.

שוש רוזנבליט: כלומר, הרעיון כאן הוא one point of contact, שיבוץ ויועץ אישי שמייעץ את העולה בכל מה שהוא עושה.

שוש רוזנבליט: יש פה זימון תורים מראש.

שוש רוזנבליט: מה שדימיטרי אפרציב דיבר עליו זה זימון שמתרחש עוד בנתב"ג, שאנחנו נשאף לעשות אותו.

שוש רוזנבליט: כרגע הזימון מתקיים כמו בקופת חולים, סליחה על ההשוואה – על ידי זימון טלפוני.

שוש רוזנבליט: כאשר העולה מתייצב, היועץ בונה אתו ביחד תכנית קליטה אישית ועכשיו גם תכנית תעסוקתית שנדבר עליה אחר כך.

שוש רוזנבליט: הוא מתעד את הביקור ולכן אנחנו יכולים לראות בשאילתות, בתיק העולה, את כל השתלשלות הביקורים, כל האינטרקציה עם העולה, כולל תיעוד של טלפונים, מי אמר למי מה- מה אמרו לו, מה הוא צריך לעשות בשבוע הבא, בחודש הבא, וכו'.

שוש רוזנבליט: יש לנו גם התחלה של סריקת מסמכים.

שוש רוזנבליט: לאט לאט אנחנו מתחילים לסרוק מסמכים.

שוש רוזנבליט: זאת אומרת –המסמכים שהעולה צריך להציג כאסמכתא לסיוע בכל מיני נושאים, אנחנו מתחילים לסרוק אותם ולשמור אותם בתיק לעולה.

שוש רוזנבליט: כמובן שהיועץ נותן לו גם סיוע אישי, מפנה אותו לסיוע מקצועי, בתחומים השונים, לפי הצורך, מפנה אותו לגורמים חיצוניים ומנהל בקרה על כל התהליך הזה.

דימיטרי אפרציב: אני לא רוצה לקרוא לזה מהפכני, אבל זה בהחלט נושא מודרני.

דימיטרי אפרציב: כל מי שעלה לארץ לפחות לפני כמה שנים טובות יודע איזו טרחה ואיזה בלאגן זה כל פעם לרוץ עם הניירת, לראות איפה אפשר לשכפל ואיפה אי אפשר לשכפל.

דימיטרי אפרציב: אתה מגיע פה ליועץ קליטה, הכל נמצא, הכל בפנים, לפעמים, כשאתה צריך נייר, אתה יכול לפנות למשרד הקליטה, לבקש שיוציא לך את זה להדפסה.

דימיטרי אפרציב: זה חיסכון של זמן, חיסכון של עצבים.

דימיטרי אפרציב: זה מה שנקרא – משרד ממשלתי עם הפנים - -

סופה לנדבר: אנחנו מבטלים את הביורוקרטיה במשרד.

שוש רוזנבליט: פה אין תיקים.

שוש רוזנבליט: אנחנו ממוחשבים.

שוש רוזנבליט: תיק פיזי עדיין קיים ואני מניחה שעם הזמן לאט לאט ההיזקקות אליו תלך ותרד.

שוש רוזנבליט: הפעילות השוטפת של העולה לא זקוקה לתיק.

שוש רוזנבליט: לתיק נזקקים אם צריך איזשהו דיון משפטי, איזושהי פניה לוועדת ערעורים.

שוש רוזנבליט: גם שם – כמעט אין צורך היום בתיקים.

שוש רוזנבליט: מה שאנחנו קוראים – עליה קבוצתית או עליה קהילתית.

שוש רוזנבליט: אנחנו מדברים פה על מערכת ממוחשבת שכבר עובדת היום, כבר עברה הטמעה.

שוש רוזנבליט: היא כבר עובדת בשטח, אולי לא באופן מלא, והיא מטפלת בנושא של העליה הקבוצתית בשני היבטים: היבט של טרום עליה, אלה הגורמים השותפים בזה, ואני לא אחזור על הכל, זה תהליך מאד מורכב ומסועף, אבל העיקרון פה בנוי על זה שמכינים את העליה, מתכננים אותה מראש מול רשות מסוימת, עם מאפיינים מסוימים של קבוצת עולים.

שוש רוזנבליט: נניח- מארץ צרפת לאשדוד.

שוש רוזנבליט: נוצרת קבוצה, חותמים הסכם עם הרשות, בונים לה תכנית עבודה, והעולים מתחילים להירשם אליה דרך הסוכנות.

שוש רוזנבליט: לאחר העליה- והכל נתמך בצורה ממוחשבת, העולה מגיע לנתב"ג, אבל אנחנו יודעים שהוא שייך לקבוצה מסוימת, אז מסומן שהוא מגיע.

שוש רוזנבליט: הוא מקבל את כל הסיוע שמגיע לכל עולה, אבל בנוסף – יש לו ליווי אישי וסיוע מוגדל בתחומים מסוימים.

שוש רוזנבליט: שכחתי לומר שמחזור ו' שאוטוטו עומד להיסגר, יש לנו משהו כמו 100 אלף עולים ב- 28 קבוצות שונות.

שוש רוזנבליט: דובר פה על הקונספט של עידוד עליה.

שוש רוזנבליט: המבצע של חוזרים ב- 60 לישראל, מבצע של החזרת תושבים חוזרים היה מבצע מוצלח מאד, ודרכו התגבש מודל, שעכשיו אנחנו הולכים ליישם אותו בפרויקטים האחרים לעידוד עליה.

שוש רוזנבליט: המודל, בגדול, מדבר על טרום עליה, רישום באמצעות אתר האינטרנט, מה שמאפשר לכל מתעניין בעליה, לכל מועמד, להירשם בכל מקום בעולם.

שוש רוזנבליט: הנתונים האלה מועברים למערכות הפנימיות של המשרד, המשרד יכול לקבוע את זכאותו על סמך הנתונים האלה, על בסיס הנוהל הפנימי של המשרד, ובדרך כלל מתחיל כאן טיפול בתחום התעסוקה.

שוש רוזנבליט: זה לא טיפול של סיוע כספי, זה טיפול ראשוני של אבחון, של קורות חיים שהנרשם שולח, וכו'.

שוש רוזנבליט: לאחר העליה ישנו רצף טיפולי, כי כל האינפורמציה וכל האינטרקציות עם המועמד בהיותו בחו"ל – נשמרים במאגר המרכזי, אותו מאגר מרכזי שראינו בהתחלה.

שוש רוזנבליט: אנחנו יכולים להמשיך את הסיוע והטיפול בעולה על סמך כל הפעילות שנעשתה טרום עליה.

שוש רוזנבליט: התכנית הזו של חאמה – אני לא אחזור עליה, כבר כולם דיברו.

שוש רוזנבליט: אנחנו מדברים פה על מבצע קונקרטי שהתחיל ביולי 2009, שהיו לו הגדרות מסוימות לגבי מי זכאי להגיע, לפי משלח יד, לפי יישוב יעד.

שוש רוזנבליט: יש פה הגבלה של זמן והגבלה של מכסה.

שוש רוזנבליט: נכון להיום הגיעו כ- 723 בתי אב, מתוכם – 290 יחידים, ושוב, מערכת המחשב עושה את מה שהיא יודעת.

שוש רוזנבליט: יש כאן סיוע מוגדל בשכר דירה, על סרגל של זמן.

שוש רוזנבליט: אותה תכנית קליטה שדיברתי עליה קודם מייצרת משימה שבמועד מסוים העולה הזה צריך לקבל תשלום מס' 1, תשלום מס' 2, תשלום מס' 3 – היא מנחה, בעצם, את כל המערכת, איך לטפל בעולים, כולל מענק הסתגלות שהסוכנות צריכה לשלם.

שוש רוזנבליט: אנחנו בשלבים של ביצוע.

ליה שמטוב: אם יש אזרחות כפולה- -זה - -?

דימיטרי אפרציב: מבחינת מדינת ישראל זה לא משנה כמה אזרחויות יש.

דימיטרי אפרציב: מה שקובע, מבחינת אזרחות ישראלית זה הגדרות של חוק השבות.

דימיטרי אפרציב: מי שעונה על ההגדרות של חוק השבות מקבל אזרחות.

דימיטרי אפרציב: שאר הדברים הם לא רלבנטיים.

ליה שמטוב: קיבלתי פניה ממישהי שהיתה עולה חדשה ונסעה לאמריקה.

ליה שמטוב: היא חזרה עכשיו, אחרי 10 שנים.

ליה שמטוב: בעלה הוא מברית המועצות, הוא עולה חדש, ולה אמרו שהיא לא עולה חדשה.

דימיטרי אפרציב: היא לא עולה חדשה, בוודאי.

דימיטרי אפרציב: היא אזרחית ישראלית.

ליה שמטוב: היא לא תושבת, כמו שהוא.

דימיטרי אפרציב: הוא עולה חדש והיא אזרחית ישראלית.

דימיטרי אפרציב: היא תושבת חוזרת, שתקבל את מה שמגיע לה - -

קריאה: כעולה חדשה היא מיצתה את זכויותיה.

דימיטרי אפרציב: זו חתונה חד פעמית, זו לא חתונה מתמשכת.

שוש רוזנבליט: אחד המאפיינים במאגר שלנו הוא שאנחנו לא מוחקים היסטוריה.

שוש רוזנבליט: כולם פה משנת 72.

שוש רוזנבליט: אז יש הרבה עולים שעלו בשנה מסוימת, ירדו וחזרו.

שוש רוזנבליט: אז יש לנו מושגים כאלה, פנימיים, במשרד, של מה שנקרא "גרירת זכאות", אבל כל מקרה נבדק לגופו.

שוש רוזנבליט: אם החוזר בשנית לא מיצה את מלוא זכויותיו בפעם הקודמת, אז על פי הנוהל – הוא מקבל את מה שהוא עוד לא מיצה.

שוש רוזנבליט: אם הוא מיצה את הכל – אז לא.

ליה שמטוב: אבל לא משנה- הוא תושב חוזר.

שוש רוזנבליט: גם לתושב חוזר יש כללים לפי הנוהל.

שוש רוזנבליט: הוא צריך לשהות זמן מסוים, לא להיות בשליחות מוסד וכן הלאה- זאת אומרת, יש כללים, יש הגדרות.

דימיטרי אפרציב: לכל אחד, כזה או אחר יש רשימה שלמה של דרכים - - ישירות למשרד הקליטה, בפקס, באינטרנט, במכתב.

דימיטרי אפרציב: הוא יקבל מענה.

דימיטרי אפרציב: אגב, כל פניה, וזה נורא חשוב, אנחנו נמצאים במקום שמרכז מבחינה מחשובית את כל הנושא הזה.

דימיטרי אפרציב: כל פניה היום יש לה מעקב מאד ברור.

דימיטרי אפרציב: לכל פניה אפשר להיכנס לאינטרנט באמצעות מערכות מידע ולוודא מי האדם שקיבל את הפניה הזו לטיפול, מה הסטטוס של הפניה, מה טופל, איך טופל ועל ידי מי.

דימיטרי אפרציב: יש לנו מדיניות מאד ברורה של השרה בנושא.

שוש רוזנבליט: מפאת קוצר הזמן הראנו לכם תמונה של עשרות מערכות ואני מתייחסת לפסיק קטן מהן, לאחרונות, לחדשות יותר.

שוש רוזנבליט: אתה יודע שגלעד אברה

שוש רוזנבליט: מי קבע את המושג "נתיבי קליטה".

שוש רוזנבליט: אני לא יודעת אם זה תפס, אבל בעיניי זה מאד מצא חן.

שוש רוזנבליט: אז אם אנחנו מדברים על פרויקט נתיבי קליטה, כמו שאמרה סיגל ליבוביץ –"נתיב" הסכים סוף סוף לתת לנו ממשק והכוונה היא שהוא יעביר לנו את הנתונים של זכאי השבות שקיבלו אצלו אשרת עליה, רק אלה, אלה שקיבלו סירוב הוא לא מעביר.

שוש רוזנבליט: אז לגבי אלה שקיבלו אשרת עליה נקבל ממשק ממנו.

שוש רוזנבליט: במקביל, "נתיב" יציע לו, באמצעות מידע שהוא ייתן לו להירשם באתר ייחודי ייעודי שבנינו בשפה הרוסית עבור מי שקיבל אשרת עליה.

שוש רוזנבליט: באתר הזה הוא יתבקש לפרט את הפרופיל המקצועי שלו, את הנטיה שלו, את הרצון שלו להיות מטופל או ביזמות, או בקליטה במדע, או בתעסוקה כללית, וכל הנתונים האלה, כמובן, עוברים למערכת המרכזית, מוקד תעסוקתי בהתאם לכל אחד מהנושאים האלה – יש יזמות, יש - -

דימיטרי אפרציב: בשני משפטים – העולה הפוטנציאלי או זכאי חוק השבות ב "נתיב" אחרי שהוא יקבל את האסמכתא לזה שהוא זכאי עליה, יקבל קוד כניסה למערכת ממוחשבת של תעסוקה במשרד הקליטה ואת כל ההיערכות המקדימה הם יוכלו לעשות קודם.

שוש רוזנבליט: הוא מקבל קוד כניסה לאתר אינטרנט ומבצע את כל זה באתר אינטרנט.

רוברט טיבייב: האם פועל - -?

קריאות: - -

סופה לנדבר: אנחנו צריכים להגיד שהמשרד לקליטת עליה כמשרד ממשלתי לא יכול לפעול באף מדינה חוץ מאשר במדינת ישראל.

סופה לנדבר: בגלל זה אנחנו מחפשים פרטנרים שיתנו לנו את האפשרות לפעול ולעשות את הטיפול דרכם.

דימיטרי אפרציב: ויחידים שבודקים באוכלוסיה הזו את חוק השבות זה "נתיב".

דימיטרי אפרציב: הסוכנות לא - - במדינות מזרח אירופה את חוק השבות.

דימיטרי אפרציב: כשליח הסוכנות אומר לכם שכמות האנשים שאני טיפלתי בהם ובסופו של דבר מתוך הכמות הזו, שכספים הושקעו בטיפול – 15% במקרה הטוב היו זכאי חוק השבות.

דימיטרי אפרציב: אז כסף ממשלתי לא יכול ללכת לאוויר.

דימיטרי אפרציב: הוא מתמקד אך ורק איפה שנקבע חוק השבות, ואז אני יודע שזה הלקוח.

רוברט טיבייב: הוויכוח לגבי "נתיב" הוא לא פה, זה ברור.

רוברט טיבייב: אני רק שאלתי.

שוש רוזנבליט: אם כבר דיברנו על תעסוקה אז דווקא פרויקט שהוא לא עידוד עליה אלא קליטה – אנחנו סיימנו עכשיו וזה נמצא בתהליכי הטמעה בשטח, מערכת חדשה לתעסוקה, להעמקת ה - -התעסוקתי.

שוש רוזנבליט: היא כוללת פרופיל תעסוקתי של עולה בצורה מאד מפורטת, בנית תכנית תעסוקתית ואחר כך, הפעילות מתבססת על התכנית, בעיקר נושא הואוצ'רים, הכאוב קצת.

שוש רוזנבליט: המערכת הזו כוללת גם ממשק ממוחשב עם מרכזי הכוונה שהם גורם חיצוני למשרד, אבל הם מטפלים בעולים.

שוש רוזנבליט: אז כל המכרז שעומד עכשיו להסתיים.

רוברט טיבייב: מה הפרופיל התעסוקתי כולל?

שוש רוזנבליט: הוא כולל הרבה פרטים.

שוש רוזנבליט: הוא כולל הגדרה מאד מדויקת של משלח יד, של עיסוק, של השכלה, של שפות.

שוש רוזנבליט: כמו שאתה כותב בקורות חיים.

שוש רוזנבליט: זה נועד, בין היתר, אל"ף, כדי לדייק בהגדרה התעסוקתית של העולה, ועל מנת להיות מסוגלים להעביר למעסקים פוטנציאליים – בעצם כדי לעזור בהשמה בעבודה.

שוש רוזנבליט: אז מדובר ממש על פרופיל תעסוקתי, לא איזושהי הגדרה כללית של משלח יד, אלא כל הנתונים שצריך בהתאם לנושא.

אליעזר שוורץ: בשבוע שעבר, לדוגמה, היה דיון על זכויות פנסיוניות במדינת המוצא.

אליעזר שוורץ: השאלה היא האם גם דברים כאלה בודקים בפרופיל, כשהוא מגיע.

שוש רוזנבליט: לא זכורה לי התייחסות בהתייחס לזכויות פנסיוניות.

שוש רוזנבליט: שרת הקליטה סופה לנדבר: כיוון שאין חוק, אנחנו לא יכולים להכניס למערכת מידע שאנחנו לא צריכים.

שוש רוזנבליט: מידע שאנחנו מכניסים זה מידע שאחר כך לעובדים יש שימוש בו.

אליעזר שוורץ: כי לפעמים מכירים אחר כך בארץ בוותק בכל מיני מקומות העבודה.

אליעזר שוורץ: השאלה היא אם זה שלב של טרום הקליטה – זה יכול להיות יותר יעיל מאשר אחרי 10 שנים בארץ.

דימיטירי פארציב: כרגע אין לעובדים מה לעשות עם זה.

דימיטירי פארציב: יש כמויות של מידע חיוני – שיכול להיות, אבל אין מה לעשות עם זה.

שוש רוזנבליט: אני רוצה להגיד משהו.

שוש רוזנבליט: כשדיברנו על טיפול טרום עליה, אז חוץ מהרישום באתר – הוא גם יכול לשלוח – או היא יכולה לשלוח – קורות חיים, וזה גם נכנס לתוך התיק האישי.

שוש רוזנבליט: זה מצורף, אנחנו שומרים וניתן לראות את זה.

שוש רוזנבליט: אם יש פה טיפול בהשמה – חלק מהטיפול, מה שאנחנו קוראים "טיפול תעסוקתי" זה לבנות את קורות החיים יותר טוב, את כל הנושא הזה של להכין אותו.

שוש רוזנבליט: נותנים לו סיוע אבל מכינים אותו לכל השלבים שכאשר הוא בא לארץ כבר הכל מוכן וידוע, וקורות החיים הם לפי הסטנדרט פה.

שוש רוזנבליט: יש את הטיפול הזה, לגבי חו"ל.

שוש רוזנבליט: לגבי הארץ – אני לא מומחית בזה, אבל לכל תעודה יש מסלול רישוי והסמכה.

שוש רוזנבליט: לכל נושא יש את המסלול שלו, ודאי.

שוש רוזנבליט: מול משרד הבריאות, אם מדובר ברופא –

קריאה: מה שעניין אותי – האם הוא שולח את המסמכים שלו טרום עלייתו.

שוש רוזנבליט: לא ידוע לי.

סיגל ליבוביץ: הוא יכול, אבל אחרי זה הוא יצטרך בכל מקרה להציג אותם.

שוש רוזנבליט: הוא צריך תרגום נוטריוני - -

דימיטרי אפרציב: בתחום הסטודנטיאלי יש שירות לא של משרד הקליטה אלא שהסוכנות היהודי נותנת במקום, שאנשים יכולים להעביר מידע ותעודות על מנת לבדוק למה בדיוק הם זכאים כשהם חוזרים - - סליחה, את זה עושה מנהל הסטודנטים.

שוש רוזנבליט: ב- 2005 דיברנו על הפרויקט האוצרי שנקרא "מרכבה", כשבאו אנשי האוצר לעשות את האפיון, הם חשבו שיש להם עסק עם משרד קטן, קל, פשוט – ובחרו להתחיל בנו.

שוש רוזנבליט: ואז, התהליך הזה לקח יותר משנה, והם הגיעו למסקנה שאנחנו כמו הממשלה בזעיר אנפין.

שוש רוזנבליט: כל נושא שקיים במדינת ישראל בתחומי החיים ויש לו משרד ייעודי, יש לו איזשהו מופע כאן.

שוש רוזנבליט: כל מחלקה כאן עוסק במשהו שעוסק בזה משרד אחר במקום אחר.

שוש רוזנבליט: אז המערכת אצלנו היא מאד מגוונת, מעניינת, ומקיפה את כל תחומי החיים.

שוש רוזנבליט: תודה רבה.

סופה לנדבר: אני רוצה לסכם ולומר כמה דברים.

סופה לנדבר: יכול להיות שאני היום שותקת אבל אנחנו באמצעות האנשים המאד מאד מקצועיים של המשרד לקליטת עליה – אני חושבת שעשינו כמה צעדים קדימה.

סופה לנדבר: אנחנו בשלב שאנחנו מכינים אירועים של "קו פתוח" במשרד לקליטת עליה, אנחנו אמרנו על כך שאנחנו מכינים כרטיס מגנטי או כרטיס חכם, כמו שאני קוראת לו, שבעצם ייתן שקיפות מלאה למשרד לקליטת עליה.

סופה לנדבר: אנחנו רגילים לטפל בעולים בטרום עליה, אתם שמתם לב לזה ואני חוזרת רק כדי לסכם.

סופה לנדבר: אנחנו נותנים טיפול לעולה החדש מייד בשדה התעופה.

סופה לנדבר: הוא יוצא משדה התעופה עם אינפורמציה.

סופה לנדבר: אתם תקבלו תיק שכל עולה שיוצא משדה התעופה מקבל אותו.

סופה לנדבר: אנחנו לא מילאנו אותו – כי כל החומר נמצא.

סופה לנדבר: הוא מקבל את כל האינפורמציה.

סופה לנדבר: הוא מקבל דף מה הוא צריך לעשות בצעדים הראשונים, וכמו ששוש רוזנבליט אמרה, אם הוא לא מצא אותנו אנחנו נמצא אותו.

סופה לנדבר: אנחנו חושבים שהיום צריך לטפל בעולה החדשה שצורה אחרת, לא בגלל שהכמויות ירדו, אלא בגלל שחובה לטפל בצורה אחרת לגמרי.

סופה לנדבר: תקבלו את החומר.

סופה לנדבר: אנחנו פתחנו כאן מערכת, או – הגדלנו את המערכת שנקראת "פניות ציבור" בגלל העבר שלי בפניות ציבור, ובגלל שאני חושבת שחשוב מאד אם לאדם יש הרגשה שמאיזושהי סיבה הוא לא קיבל תשובה, בכל מקרה הוא מקבל.

סופה לנדבר: יכולה להיות תשובה שלילית, אבל – תשובה הוא חייב לקבל.

סופה לנדבר: והוא יכול לפנות אלינו בשפת אם.

סופה לנדבר: אנחנו נותנים את הטיפול בשפה שהוא מכיר ומסוגל להבין.

סופה לנדבר: אנחנו היום יצאנו בסיסמה – "בלי ביורוקרטיה", ואנחנו מתכוונים בכך לעקור את הביורוקרטיה לפחות במשרד לקליטת עליה.

סופה לנדבר: אני מתכוונת עכשיו לתת אפשרות – היום חשבנו שלגעת במשרד לקליטת עליה כאן, באגף, זה חשוב מאד, ואתם רואים שזה חשוב מאד.

סופה לנדבר: אנחנו נשלח את כל החומר לכל חבר כנסת – אני מתכוונת לשלוח לכל 120 חברי הכנסת, כולם.

סופה לנדבר: אם מישהו ירצה, אתם יכולים לכתוב כמה מספרי טלפון שייפנו אלינו, ושיידעו על מה שקורה במשרד לקליטת עליה.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה הגא אסטרטגי של מדינת ישראל ובגלל זה גם חברי כנסת צריכים לדעת על כך.

סופה לנדבר: אני חושבת שצריך לומר תודה רבה על המהפך שקורה כאן, ואתם מרגישים שקורה כאן – בכמה מסלולים: בשקיפות, בכרטיס החכם, בביטול הפנקס –אני קיבלתי את זה, אנחנו נבטל את הפנקס בשנה הבאה, בפניות הציבור, בטיפול מייד בשדה התעופה – אנחנו מחזקים את זה.

סופה לנדבר: זה רעיון מעולה ואני חושבת שאנחנו צריכים להתקדם עם זה, כדי שהעולה לא יצטרך לצלם חומר ולרוץ עם החומר מפקיד לפקיד.

סופה לנדבר: אלה דברים שאתם תצאו מכאן ותרגישו שיש כאן אנשים מאד מאד מקצועיים ואנשים שעם לב מטפלים בלב ליבו של משרד הקליטה.

שלום בן ישעיה: אני מאגף מערכות מידע.

שלום בן ישעיה: אני אחראי על כל הנושא של מערך השירותים המקוונים.

שלום בן ישעיה: אני רוצה לספר לכם על האתר של המשרד – הנה כתובתו: klita.gov.il.

שלום בן ישעיה: קל לזכור את השם של האתר.

שלום בן ישעיה: באמצעות האתר אני אספר לכם בדקות הקרובות - -

דימיטרי אפרציב: סליחה, אני חייב לומר משפט אחד – כל מי שמחובר לעולים חייב להמליץ להם על הכניסה לאתר.

דימיטרי אפרציב: זה אתר מעולה, ואני אומר את זה בשיא האחריות, ולא בגלל שאני עובד משרד הקליטה.

דימיטרי אפרציב: האתר מאד נוח, מאד שימושי ומאד מתקדם, ויהיו עוד הפתעות בהמשך.

שלום בן ישעיה: אמרת דברים שצריך להגיד.

שלום בן ישעיה: אני גם רוצה לומר – איך האתר יכול לעזור לעולה חדש, עולה בפוטנציה או תושב חוזר, איך האתר יכול לעזור לו לתכנן את עלייתו או חזרתו ארצה- אז קודם כל, האתר מכיל הרבה מאד מידע.

שלום בן ישעיה: יש לנו כ- 3,000 בתים באתר, כאשר האתר גם תומך בשפות: עברית, צרפתית, ספרדית, רוסית ואנגלית.

שלום בן ישעיה: מעבר לזה, יש לנו מידע טרום עליה, כאשר יש לנו מידע מה הם מסלולי הקליטה הראשוניים, מה ניתן לקבל בשדה התעופה, מה הוא תהליך הקליטה בשדה התעופה, מה עושים בימים הראשונים לעליה, וכו'.

שלום בן ישעיה: מידע נוסף שקיים זה כל הסיועים הכספיים שהעולה זכאי לקבל – סל קליטה, מענק מכס, אבטחת הכנסה.

שלום בן ישעיה: יש פה מידע על סיוע נוסף בתחום התעסוקה, תחום הדיור.

שלום בן ישעיה: יש לנו גם מידע לקהלי יעד כמו – חיילים, תושבים חוזרים, סטודנטים ומדענים.

שלום בן ישעיה: מעבר לכך יש לנו גם שירותים אישיים שניתן לקבל באתר, וכמובן- האתר מתעדכן מדי יום וכל הנושאים החדשים באתר מתעדכנים.

שלום בן ישעיה: מעבר לתכנים שהצגתי קודם – אנחנו מציגים כאן תהליכים מקוונים שעשינו פה, במשרד.

שלום בן ישעיה: דיברנו קודם על תיק עולה.

שלום בן ישעיה: לכל עולה יש תיק - - אתר האינטרנט.

שלום בן ישעיה: שני מבצעים שעשינו בשנתיים האחרונות – מבצע "חוזרים ב- 60", שבאמצעות האתר הזה ישראלים נרשמו באתר וחזרו לישראל.

שלום בן ישעיה: מבחינת המבצע, חזרו כ- 20 אלף ישראלים, כאשר כל שנה חוזרים כ – 10,000.

שלום בן ישעיה: אתר נוסף זה מחשבון זכאות -יישום חשוב שכל עולה פוטנציאלי יכול להשתמש בו זה לדעת את כל סכומי הסיוע שהוא זכאי להם עוד בהיותו בחו"ל – באמצעות מחשבון זכאות.

שלום בן ישעיה: הגישה למחשבון הזה היא בצורה אנונימית.

שלום בן ישעיה: צריך רק להקיש – ארץ עליה וגיל של ראש המשפחה והילדים.

שלום בן ישעיה: כל עולה או כל תושב חוזר יכול ליצור קשר עם המשרד באמצעות טופס "צור קשר".

שלום בן ישעיה: מבחינת חופש המידע יש אפשרות לכל עולה שהגיע לארץ לקבל מידע על עצמו באמצעות האתר של חוק חופש המידע.

שלום בן ישעיה: יש כאן נושא שיעלה בתחילת 2010 - סיוע תעסוקתי בנתיב - -

סיגל ליבוביץ: זה בעצם האתר - - כדי להיכנס למערכת.

סיגל ליבוביץ: זו האינטרקציה הראשונית בין העולה למדינת ישראל.

שלום בן ישעיה: כרגע – יש לנו באתר סקר שמתבצע, סקר של ישראלים בחו"ל, כאשר ישראלים מתבקשים לענות על כל מיני מאפיינים דמוגרפיים שלהם וגם על ההזדהות היהודית והדמוגרפית שלהם.

שלום בן ישעיה: נכון להיום מילאו את הסקר הזה כאלף ישראלים בחו"ל.

שלום בן ישעיה: מעבר לאתר הראשי - -

סופה לנדבר: מתי אנחנו פתחנו את הסקר?

שלום בן ישעיה: לפני בערך חודש.

שלום בן ישעיה: יש אלף שאלונים שמולאו.

שלום בן ישעיה: הסקר, כמובן, מופיע בחמש שפות.

קריאה: אבל לא עשינו שיווק אגרסיבי לעניין הזה.

סופה לנדבר: אנחנו עוד מעט נעשה את זה.

סופה לנדבר: אנחנו חוזרים לתושבים חוזרים.

שלום בן ישעיה: מעבר לאתר של קליטת העליה שציינתי קודם, הקמנו תתי אתרים שעוזרים לנו בעבודה שלנו, השוטפת, כמו אתר "חוזרים ב-60" שציינתי קודם, אתר מדענים, כדי לעודד מדענים שנמצאים בחו"ל לחזור לישראל.

שלום בן ישעיה: יש לנו אתר שנקרא "מרגישים ישראל".

שלום בן ישעיה: זה אתר שפיתחנו עבור ישראלים שנמצאים בחו"ל.

שלום בן ישעיה: יש לנו כרגע כ- 700 אלף ישראלים שנמצאים בחו"ל, כאשר באתר הזה יש גם תכנים של הבית הישראלי, ומעבר לזה – גם יש 11 תתי אתרים של הבתים הישראלים - -בחו"ל.

שלום בן ישעיה: כמו שציינו קודם, יש היום בכל בית ישראלי, לרכז שלנו שם, שעובד שם, אפשרות לעדכן את האתר בצורה ישירה, וזאת באמצעות התקשורת שלנו מול משרד החוץ ועם המשרד.

שלום בן ישעיה: אתר נוסף, שפי שציינתי קודם, זה האתר של הרפורמה במיסוי.

שלום בן ישעיה: גם כאן – ניתן יהיה להירשם ולקבל ייעוץ בנושא מיסוי.

שלום בן ישעיה: אתר נוסף שמיועד לקבוצה מיוחדת של סטודנטים שלומדים פה, בישראל- גם כאן יש די הרבה מידע באתר.

שלום בן ישעיה: אתר נוסף – אתר של "קולטים עברית", שנועד לשיפור השפה העברית.

שלום בן ישעיה: באתר יש קטעי אודיו, וידיאו וכו'.

שלום בן ישעיה: אני מזמין את דימיטרי אפרציב - -

דימיטרי אפרציב: מבחינת הזמן סיימנו אבל יש זמן להתייחסות של חברי הכנסת והשרה.

דימיטרי אפרציב: לגבי הנושא של העברית – קיבלנו הנחיה של השרה להכין פיילוט של הרפורמה בעברית.

דימיטרי אפרציב: גם חלק מהנושא הזה, כמהלך משלים, גם באתר תהיה אפשרות לכל אלה שרוצים לא ללמוד עברית – ללמוד שפה מהאינטרנט זה קשה, אמנם, אבל בהחלט – להשלים ולעשות תרגול.

דימיטרי אפרציב: אבל אנחנו ננסה להפעיל פיילוט בשנת 2010 על מתכונת של אזור אחד שהוא אזור מרובה בעולים, שמרוכזים בעיר אחת, ובמקום אחר – איפה שעולים מפוזרים.

דימיטרי אפרציב: שיטת ההוראה משתנה טיפה, בהתאם, אבל בעיקר – ההפעלה של הנושא, כי כולנו יודעים שבאזורים פריפריאלים - - גוש דן מרובה בעולים, ואין בעיה לפתוח אולפן עברית בבת יום או בחולון – וזה גם לא משנה אם זה בבת ים או חולון, אז הגישה היא מאד פשוטה.

דימיטרי אפרציב: אבל לך תפתח אולפן במרחב הגליל, למשל, כשיש 2 עולים בעפולה, קצת במגדל העמק, כמה בקרית שמונה וכמה בקצרין.

דימיטרי אפרציב: אז פה המערך הוא שונה לחלוטין.

דימיטרי אפרציב: כמובן שגם בדרום זה אותו סיפור.

דימיטרי אפרציב: את כל הנושאים האלה אנחנו לוקחים בחשבון ומשרד החינוך, אני מקווה, הם שותפים שלנו בנושא.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: אנחנו התרשמנו והוועדה ממליצה לכל יושבי הראש בעתיד לבקר פה, אצלכם, ויכול להיות שיש עוד כאלה שרוצים לבקר והם פשוט לא יודעים, לא יודעים שיש אפשרות כזו – חושבים, אולי, שהכל סודי.

ליה שמטוב: כשראינו את כל זה אז בטח קצת קינאתי, כי יש הבדל בין העליה שהיתה לנו לפני 30 שנה לבין מה שיש היום.

ליה שמטוב: כשהגעתי עם המשפחה לשדה התעופה והמשפחה שלנו היתה בחדרה, אז ידענו על חדרה, כמו שכל אחד, אבל רצו שאנחנו נהיה בערד.

ליה שמטוב: אז בסוף הגענו לנצרת עלית.

קריאות: - -

ליה שמטוב: הוועדה גם תבקר בנתב"ג.

דימיטרי אפרציב: אנחנו נתאם את ההגעה, כבוד השרה, שיראו את הפעילות האמיתית.

סיגל ליבוביץ: את הפעילות הדיגיטלית, את הפקת תעודת העולה.

סופה לנדבר: אנחנו מזמינים אתכם לשדה התעופה.

סופה לנדבר: אנחנו ניתן לכם הזמנה ואתם תבחרו יום שאתם רוצים להגיע, ואנחנו נשמח לארח אתכם בשדה התעופה.

סופה לנדבר: אני חושבת שיום הירידה מהמטוס – כל אחד מאתנו שהיה עולה לא ישכח.

סופה לנדבר: אני, לפחות, לא יכולה לשכוח.

סופה לנדבר: ירדנו לסאונה מתוך מקרר של מינוס כמה מעלות.

סופה לנדבר: שאלתי את בעלי: מה, כאן אני אהיה?

סופה לנדבר: ואז בעלי אמר: כן, עכשיו אנחנו מתחילים להיות ישראלים.

סופה לנדבר: זה היה באוגוסט, 79.

סופה לנדבר: אני תמיד אמרתי: מה שהיה חסר לי ומה שאני יכולה להבטיח שלא יהיה חסר לעולה שמגיע עכשיו- הגענו לשדה התעופה למשרד לקליטת עליה, ונכון – יושבת הראש ליה שמטוב צודקת: היו מבקשים עיר אחת והיו נותנים לעיר אחרת.

סופה לנדבר: אני ביקשתי רחובות.

סופה לנדבר: מערכות המידע לא פעלו אז כמו היום ולא ידעתי מה זה רחובות, רק היו לנו חברים שם.

סופה לנדבר: ואז נתנו לנו את אשדוד, בקושי, אבל תודה לאל.

סופה לנדבר: אני תמיד הייתי אומרת – מה שהיה חסר לי זה לא כסף, כי כולנו יודעים להרוויח אחרי תקופה מסוימת שלומדים שפה, ונכנסים לתוך מאגר האנשים שעובדים ומרוויחים ועושים הכל למען המשפחה ולמען המדינה, אבל מה שהרגשתי זה בידוד, שלא היה אדם שמסוגל היה להזמין אותי, למסור לי מידע, להתחלק אתי בחוויות, לקחת אותי יד ביד ולומר לי שגם הוא עבר את המסלול ולהבטיח שגם אני אעבור.

סופה לנדבר: אנחנו כן עושים את זה.

סופה לנדבר: קודם כל – אנחנו רושמים עכשיו מאגר את מתנדבים.

סופה לנדבר: אנחנו עושים מבצע, מחפשים מתנדבים – נאמני קליטת עליה במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אנחנו חושבים שזה יהיה טוב, אנחנו ניתן אפשרות לגעת במשרד הקליטה, גם לעיתונאים, גם לאלה שירצו לעשות את זה, כי אני חושבת שזה מאד מאד חשוב.

סופה לנדבר: פתאום מתחילים להיות חולים במחלה שנקראת "קליטה מוצלחת".

סופה לנדבר: אם אדם מרגיש, או יש לו צורך, ואנחנו יכולים לעזור, אנחנו עושים את זה בסימפטיה וברצון, ואני חושבת שיש אלפי אנשים במדינת ישראל שיעשו את זה כמו שאנחנו עושים את זה.

סופה לנדבר: אני במשך שנים עסקנו בזה בהתנדבות וחשבנו שזה מאד טוב לעזור לאדם.

סופה לנדבר: אני לעתים מקבלת טלפונים ביום ההולדת או בחגים – אנשים שמזכירים לי שעזרתי להם ועשיתי.

סופה לנדבר: אני ודאי לא יכולה לזכור את כולם, אבל אני חושבת שאנחנו ממשיכים לעשות את זה משום שמאד חשוב לעזור לאדם.

סופה לנדבר: אם אנחנו נכנסים לדירה שעולים שכרו, אבל רואים שהדירה ריקה לגמרי, אז יש שכנים, יש ידידים, יש אנשים שמחליפים ריהוט, יש אנשים שרוצים לעבור מעיר לעיר – לא קשה להתחלק.

סופה לנדבר: אני בעצמי עושה את זה.

סופה לנדבר: אני חושבת שיש המון אנשים שעושים את זה וירצו לעשות את זה.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים שעד כמה שיותר יידעו על המשרד, יכירו את המשרד, אני חושבת שהוא שינה את הפאזה ואנחנו רוצים שגם ועדת העליה והקליטה תשנה פאזה כלפינו.

סופה לנדבר: אני חושבת שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה ותודה רבה שבאתם.

סופה לנדבר: אני חושבת שנהניתם, ואנחנו נשלח את החומר לכל 120 חברי הכנסת.

סופה לנדבר: אנחנו גם נעביר מידע, נעשה יום כזה לעיתונאים דוברי כל השפות ואנחנו גם מתכוונים לעשות עוד משהו:

סופה לנדבר: אנחנו ב- 10 לחודש עושים יום עיון בעזרתנו, זה יום עיון למחזיקי תיק קליטת עליה.

סופה לנדבר: אתם מוזמנים יחד אתנו.

סופה לנדבר: זו תהיה חוויה – כל מנהלי האגפים מופיעים שם, מדברים על כל הפעילות ואני חושבת שכאשר אנחנו נכיר מה שקורה כאן אנחנו נהיה מסוגלים יחד למנוע המון דברים שהם לא חיוביים בקליטת העליה.

סופה לנדבר: אתם מוזמנים, אנחנו ב- 9 לחודש מתחילים לעשות קו פתוח עם המשרד לקליטת עליה.

סופה לנדבר: זה יהיה במערכת של שדה התעופה, איפה שיש לנו שם מערכת.

סופה לנדבר: כל עולה יהיה מסוגל להתקשר עם שאלות, ואנחנו בכל חודש מחליפים את הנושא.

סופה לנדבר: אנחנו מתחילים ברווחה – אגף הרווחה, ובחודש הבא נדבר על תעסוקה, דיור.

סופה לנדבר: כל האגפים יופיעו, וזה יהיה קו פתוח שייתן אפשרות לעולה שמאיזושהי סיבה לא הצליח לקבל טיפול, או שהוא חושב שהוא נפל בין הכיאות – ניתן לו טיפול טלפוני ואחר כך נמשיך לטפל בו ונעקוב גם אחרי כל עולה שיפנה אלינו במערכת הזו.

סופה לנדבר: תודה שבאתם.

ליה שמטוב: תודה, הישיבה נעולה.