ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 97, 2009-11-04 09:30

חמד עמאר: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

חמד עמאר: ב-17 באוקטובר 2009 החליטה מליאת הכנסת לאשר את הצעת החוק בקריאה ראשונה ולהעביר אותה לוועדת הכלכלה לקריאה שנייה ושלישית.

חמד עמאר: לפני שנעבור על הסעיפים יש למישהו הערות כלליות?

חמד עמאר: אם כך, משרד התחבורה יציג את הצעת החוק.

עו"ד רון חלפון: חוק תובלה אווירית נחקק בשנת 1980 ואימץ לחוק הישראלי את אמנת ורשה.

עו"ד רון חלפון: מטרתה של אמנת ורשה היא לדאוג לפיצוי לנוסעים במקרה של עיכוב, אובדן נזק לכבודה או נזקי גוף.

עו"ד רון חלפון: אמנת מונטריאול, שנחתמה בשנת 1999 מתקנת את אמנת ורשה, מאחדת מספר פרוטוקולים שמתקנים את אמנת ורשה, יוצרת מנגנון של פיצוי גבוה יותר לנוסעים ובחוק התובלה האווירית אנחנו מבקשים לאמץ את אמנת מונטריאול.

עו"ד רון חלפון: אדוני בוודאי ראה את המכתב של יאט"א, שגם היא מצטרפת לעמדה הזאת.

חמד עמאר: זה ארגון התעופה הבינלאומי שמבקש לקדם את ההצעה במהירות האפשרית.

עו"ד רון חלפון: לכן, אדוני, נבקש לקדם את החוק.

חמד עמאר: כמה מדינות הצטרפו לאמנה?

קובי זוסמן: 93 מדינות בעולם.

קובי זוסמן: ברשותך, אני אקרא את המכתב ששלחתי ליושב ראש הוועדה לפני מספר ימים: "כפי שוודאי ידוע לך, היאט"א הינו ארגון התעופה הבינלאומי המאגד למעלה מ-230 חברות תעופה סדירות ברחבי תבל, לרבות חברות התעופה הישראליות ופועל באופן תדיר ליישום כללים ונהלים בינלאומיים אחידים בכל הנוגע לתובלה בינלאומית בדרך האוויר, וזאת בשורה ארוכה של נושאים לרבות בסוגיות של בטיחות הטיסה, איכות הסביבה וכיוצא בזה.

קובי זוסמן: ב-12 באוקטובר 2009 התפרסמה ברשומות הצעת חוק התובלה האווירית (תיקון מס' 2), 2009, המבקשת לאמץ לדין הישראלי את אמנת מונטריאול, הקובעת כללים בהובלה אווירית בינלאומית.

קובי זוסמן: למיטב הבנתנו, הצעת החוק הנ"ל אושרה בקריאה ראשונה והועברה לדיון בוועדה בראשותך לקראת קריאה שנייה ושלישית.

קובי זוסמן: לטעמנו.

קובי זוסמן: אימוץ אמנת מונטריאול מהווה נדבך חשוב בהתפתחות ועדכון דיני התובלה הבינלאומית בדרך האוויר ככל שהדבר נוגע לדיני מדינת ישראל.

קובי זוסמן: אמנת מונטריאול, אשר החליפה למעשה את אמנת ורשה משנת 1929 על כל תיקוני והפרוטוקולים הנלווים שלה בחוק התובלה האווירית משנת 1980, נועדה לעדכן מערכת הכללים האחידים הקיימת ואומצה על ידי שורה ארוכה של מדינות ובכלל זה באירופה, לרובת מדינות השוק האירופה, אמריקה לרבות ארצות הברית, אפריקה ואוסטרליה.

קובי זוסמן: אשר על כן ולאור החשיבות שאנו מייחסים לאימוץ אמנת מונטריאול גם בישראל, נבקשך לקדם הליכי החקיקה במהירות האפשרית ובכך להביא בסופו של דבר לאחידות המתבקשת בין דיני התובלה בדרך האוויר בישראל לאלה המקובלים ברחבי העולם".

קובי זוסמן: על כן, אנחנו מברכים על קיום הישיבה הזאת.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אתה יכול להתחיל בקריאה.

עומר שלו: ברשותך, אל-על חברה ביאט"א ואנחנו מבינים את ההתפתחות הטבעית כמעט של אימוץ אמנת מונטריאול גם בדין הישראלי.

עומר שלו: אל-על עובדת היום בכפילות, בחלק מהמקומות מפצה נוסעים על פי אמנת מונטריאול וחלק על פי הדין הקיים, כלומר אמנת ורשה או פרוטוקול האג.

עומר שלו: אני מבקש להפנות את תשומת הלב לכך שאימוץ אמנת מונטריאול כולל פיצוי גבוה יותר לנוסעים בשל אובדן או נזקים, חלקם כבר עוגנו באופן עצמאי על ידי אל-על בתנאי הכרטיס, אבל חלקם יחלו רק משתוחל האמנה באמצעות החוק.

עומר שלו: המשמעות היא תשלום רב יותר ואנחנו נקבל את זה על עצמנו, כמובן, אבל אנחנו מבקשים לזכור את זה כשאנחנו מדברים גם בוועדה הזאת בדיונים אחרים על פיצויים לנוסעים ואנחנו חוזרים על אותן אמרות שאומרות שצריך לעשות איזושהי הרמונזיציה של החוקים.

עומר שלו: כשנדבר על הצעת החוק שהעלה חבר הכנסת טיב, נבקש לזכור שעם עצם החלתה של אמנת מונטריאול מצטרפות חברות התעופה הישראליות לפיצוי ברמה גבוהה יותר.

עומר שלו: מכיוון שאנחנו פועלים על פי שתי האמנות בהתאם לסוגי התובעים, בדקנו כמה שילמנו על פי אמנת מונטריאול וכמה אנחנו משלמים על פי אמנת ורשה בממוצע לנוסע, והמשמעות היא כמעט פי שמונה על פי אמנת מונטריאול לעומת ורשה.

חמד עמאר: עד עכשיו שילמתם לפי אמנת ורשה?

עומר שלו: ברוב המקרים כי זה הדין הנוהג, למעט אזרחים זרים במדינות חו"ל שכבר חלה עליהם אמנת מונטריאול.

עומר שלו: במקרים כאלה אנחנו נאלצים לשלם כבר על פי מונטריאול.

לאה ורון: אולי לקראת הדיון הנוסף בהצעת החוק של חבר הכנסת טיבי תעבירו לוועדה את הטבלה ההשוואתית שערכתם על מנת שגם זה יהיה מול הוועדה בבואה להכין את החוק.

עומר שלו: בשמחה רבה, נעשה זאת.

חמד עמאר: נתחיל בקריאת הצעת החוק.

עו"ד רון חלפון: סעיף 1.

עו"ד רון חלפון: בחוק התובלה האווירית התש"מ-1980 לחוק העיקרי, בסעיף 1, אחרי ההגדרה: הפרוטוקול הרביעי, יבוא: אמנת מונטריאול – אמנה לאיחוד כללים מסוימים בדבר תובלה בינלאומית באוויר, שנחתמה במונטריאול ביום 28 במאי 1999.

איתי עצמון: בעניין זה יש לי הערה: אני חושב שצריך להוסיף את המילים "ופורסמה ברשומות", כפי שקבוע היום בחוק לגבי הגדרת אמנת ורשה כדי ליצור איזושהי אחידות ולהבהיר שהאמנה צריכה להיות מפורסמת ברשומות.

איתי עצמון: אני מודע לסעיף 4, שקובע שהשר רשאי להודיע ברשומות וברגע שהוא מודיע, אותן הוראות שהוא מחיל, יפורסמו, אבל אני חושב שצריך להוסיף את זה גם כאן לשם ההבהרה.

איתי עצמון: את הנוסח הסופי נקבע בהמשך, אבל הוא יהיה כמו שכתוב לגבי אמנת ורשה.

עו"ד רון חלפון: אין לי התנגדות.

עו"ד הילה טנא-גלעד: למרות שזה לא פורסם ברשומות.

עו"ד רינה רנטה פאר: שתפורסם.

איתי עצמון: בחקיקה משתמשים לפעמים בלשון עבר מכיוון שאחרי שיקראו את החוק היא כבר תפורסם.

עו"ד רינה רנטה פאר: זה מטעה וגם לא תהיה קונסינטנטיות בין ההגדרה לבין - - -

איתי עצמון: איך את מיישבת את מה שכתוב לגבי אמנת ורשה?

עו"ד רינה רנטה פאר: יש הוראות לגבי תובלה מחוץ לאמנה או תובלה פנים ארצית, שעשויות להיות להן נפקות גם לפני שהשר מפרסם את האמנה.

עו"ד רינה רנטה פאר: האמירה "שפורסמה" תרוקן אותן מתוכן.

איתי עצמון: אם את מעדיפה, אפשר לכתוב: שתפורסם.

איתי עצמון: זאת כבר שאלת נוסח.

איתי עצמון: השאלה היא מה הנוסח שיחייב לאחר שמפרסמים את האמנה, הנוסח שמפורסם ברשומות?

עו"ד רון חלפון: כן, ודאי.

איתי עצמון: הוא יחייב לצורך הדין הישראלי?

עו"ד רון חלפון: כן.

עו"ד רון חלפון: סעיף 4 אומר שלאחר הודעת שר החוץ האמנה תפורסם ברשומות, לכן אני לא בטוח שיש צורך בכפילות, אבל אני לא יודע אם היא גורעת.

עו"ד רון חלפון: באמנת ורשה נכתב "שפורסמה ברשומות" וזה מין הטעם שבשנת 1980 היא כבר פורסמה ברשומות ואם תיקון החוק יעבור, האמנה עדיין לא תהיה מפורסמת ברשומות.

לאה ורון: כמה זמן ייקח עד שהאמנה תפורסם ברשומות מרגע אישור החוק?

עו"ד הילה טנא-גלעד: אנחנו לא יכולים להתחייב על משך הזמן כי צריך לעבור את כל האישורים של כל הגורמים לרבות לגבי נוסח האמנה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: זה לא פרסום שמתבצע אחת לחודש ובדרך כלל מתפרסם צבר אמנות עד שזה יתפרסם.

עו"ד הילה טנא-גלעד: כלומר, זה ייכנס לתוקף מרגע שיש החלטת ממשלה ומועברת ההודעה הדיפלומטית ואז אנחנו עוברים לאמנה, אבל הפרסום עצמו יכול לקחת גם כמה חודשים.

חמד עמאר: אם כך, נכתוב "שתפורסם".

חמד עמאר: יש הערות לסעיף?

חמד עמאר: אם כך, אני מאשר את הסעיף.

חמד עמאר: נעבור לסעיף 2.

עו"ד רון חלפון: "אחרי סעיף 3 לחוק העיקרי, יבוא: 3א.

עו"ד רון חלפון: על תובלה אווירית, שמקום היציאה ומקום הייעוד שלה נמצאים לפי תנאי ההסכם בין הצדדים בשטחן של שתי מדינות, שהן צדדים לאמנת מונטריאול, או בשטחה של אחת מהן בלבד, שהיא צד, והוסכם על מקום חניה בשטחה של מדינה אחרת יחולו הוראות אמנת מונטריאול.

עו"ד רון חלפון: 3ב.

עו"ד רון חלפון: על תובלה אווירית שחלות עליה כמה אמנות ובהן אמנת מונטריאול, יחולו הוראות אמנת מונטריאול בלבד.

איתי עצמון: כמה תיקונים כדי להבהיר את האמור בסעיפים.

איתי עצמון: אני מבין שאנחנו צריכים להיזהר משינוי נוסחים, שקבועים בחוק שהוא מאד ישן, אבל בכל מקרה אני חושב שכדאי להבהיר ובמקום לכתוב "והוסכם", לכתוב: ולפי הצדדים בין הצדדים, או לפי ההסכם האמור, הוסכם על מקום חניה.

איתי עצמון: לא כל כך ברור בין מי למי הוסכם.

עו"ד רון חלפון: הנוסח של 3א זהה לנוסח של 3 ו-2.

איתי עצמון: אני יודע, אבל זאת בכל זאת חקיקה חדשה.

איתי עצמון: אני מבין שרציתם להיצמד לנוסחים שהיו מ-1980, אבל אני חושב שכדאי להבהיר.

איתי עצמון: ברגע שהוועדה מחוקקת חוק היום, צריך להבהיר על מה מדובר.

עו"ד רון חלפון: אני לא חושב שיש מקום לכך שאותו ביטוי יהיה זהה בשני סעיפים ובסעיף השלישי הוא יהיה אחר.

איתי עצמון: אבל לא ברור בין מי הוסכם.

עו"ד רינה רנטה פאר: זה פתח לפרשנות מאבחנת כשאין מקום לאבחנה.

איתי עצמון: בין מי למי הוסכם?

איתי עצמון: אתם מכוונים להסכם בין הצדדים, נכון?

עו"ד רון חלפון: זה לא אותו הסכם בין הצדדים כי פה יש רק צד אחד.

איתי עצמון: לכן אני שואל בין מי למי הוסכם?

עו"ד רון חלפון: הוסכם בין הצד הטס לבין המדינה שבה מתבצעת החניה.

עו"ד רון חלפון: אני מסכים אתך שהביטוי מעט עמום, אבל אם נרצה לשנות אותו נצטרך לחזור גם לסעיפים 2 ו-3 כי חייב להיות אותו ביטוי לאותה משמעות אחרת ישאל את עצמו בית המשפט מדוע כאן כתוב "והוסכם" ובסעיף אחר כתוב "הוסכם על ידי הצדדים".

עו"ד רון חלפון: אז יצטרכו ליצוק איזשהו תוכן שהמחוקק לא התכוון לו.

לאה ורון: אתה מדבר על סעיפים 2 ו-3 בחוק המקורי?

עו"ד רון חלפון: כן, הנוסח זהה למעט המילים אמנת מונטריאול, לעומת אמנת ורשה.

איתי עצמון: יש עוד מקומות שבהם כן שיניתם מעט את הנוסח לעומת הנוסח שקיים כאן, כלומר לא לכל אורך הצעת החוק נצמדתם לנוסח הזה בדיוק.

איתי עצמון: אם אדוני יוכל להסמיך אותנו לבדוק את הצורך בשינוי הסעיף ולאשר את הסעיף?

חמד עמאר: אנחנו יכולים לאשר את הסעיף.

לאה ורון: בהחלט, בכפוף לבדיקת הנוסח של עורך דין עצמון.

איתי עצמון: לגבי סעיף 3ב המוצע, זה לא נוסח ששאוב מהחוק הישן וגם כאן כתבתם: "על תובלה אווירית שחלות עליה כמה אמנות ובהן אמנת מונטריאול, יחולו הוראות אמנת מונטריאול בלבד".

איתי עצמון: לא ברור על איזו תובלה אווירית אתם מדברים ואני מציע להוסיף הפניה: לפי סעיפים 2, 3 ו-3א, כדי שיהיה ברור.

איתי עצמון: זאת אמירה כללית, איזו תובלה אווירית?

עו"ד רון חלפון: אני רוצה להבהיר.

עו"ד רון חלפון: סעיף 2 קובע מה היא תובלה אווירית שחלה עליה אמנת ורשה.

עו"ד רון חלפון: סעיף 3 קובע מה היא תובלה אווירית שחל עליה פרוטוקול האג.

עו"ד רון חלפון: סעיף 3א קובע מה היא תובלה אווירית שחלה עליה אמנת מונטריאול.

איתי עצמון: אני מבין את הכוונה, אבל הקורא התמים לא יוכל בהכרח להבין.

עו"ד רון חלפון: אני חייב להגיד שאני לא כל כך מסכים ולי נראה ברור שאם יש תובלה אווירית שחלות עליה גם אמנת ורשה, גם פרוטוקול האג וגם מונטריאול, מה שיחול זה מונטריאול.

עו"ד רון חלפון: אני חושב שהביטוי די ברור.

איתי עצמון: המשפט מאד עמום, הוא מאד כללי ולא מקושר לשום סעיף.

לאה ורון: תבדוק עם משרד המשפטים.

איתי עצמון: אתה מסמיך אותי להוסיף אם יהיה צורך?

חמד עמאר: כן.

לאה ורון: בכפוף לבדיקת נוסח על ידי עורך דין עצמון.

חמד עמאר: יש הערות על מהות הסעיף?

עו"ד הילה טנא-גלעד: הכוונה, לדעתי, היא שהמכשיר המתקדם ביותר הוא המכשיר שיחול מתוך מגמה שאמנת מונטריאול היא המכשיר המתקדם ביותר ושואפים שהיא זאת שתחול.

עו"ד הילה טנא-גלעד: עורך דין עצמון, אתה רוצה להוסיף חזרה לכל הסעיפים הקודמים?

לאה ורון: בשנים האחרונות יש מגמה של הכנסת להוציא מתחת ידה דברי חקיקה, שכאשר הקורא קורא אותם, הוא יכול להבין במה מדובר ולא שפת סתרים.

לאה ורון: עורך דין עצמון מפנה את תשומת לבכם לכך שכדאי להסדיר את החקיקה כך שהיא תהיה ברורה.

חמד עמאר: שכל אחד שיקרא יוכל להבין.

איתי עצמון: אנחנו מבינים כולנו על מה מדובר, אבל החקיקה הזאת היא לדורות ולא רק פה בינינו, בשיחה.

חמד עמאר: אני מאשר את הסעיף בכפוף לבדיקת נוסח על ידי עורך דין עצמון.

איתי עצמון: אם יהיה צורך, נערוך שינויי נוסח.

חמד עמאר: סעיף 2 מאושר.

חמד עמאר: סעיף 3 בבקשה.

עו"ד רון חלפון: "בסעיף 4 לחוק העיקרי, במקום "שר התחבורה" יבוא: שר החוץ, במקום "אמנת גוואדלהארה" יבוא: פרוטוקול גווטמאלה, פרוטוקולים הראשון, השני, השלישי והרביעי" יבוא: "האמנה או אמנת מונטריאול".

חמד עמאר: יש הערות על הסעיף?

חמד עמאר: אם אין הערות, אני מאשר את סעיף 3.

עו"ד רון חלפון: סעיף 4 – "במקום סעיף 5 לחוק העיקרי יבוא: (א).

עו"ד רון חלפון: על תובלת פנים ותובלה מחוץ לאמנה יחולו הוראות אמנת מונטריאול בתיאומים לפי העניין.

עו"ד רון חלפון: (ב).

עו"ד רון חלפון: לעניין תחולת אמנת מונטריאול על תובלה מחוץ לאמנה, כל מקום באמנת מונטריאות שמדובר בו במדינה, שהיא צד לאמנת מונטריאול, יתפרש ככולל כל מדינה שבה מצוי מקום היציאה ומקום הייעוד לפי הסכם התובלה, אף שאינה צד לאמנת מונטריאול".

איתי עצמון: מכיוון שאתם מציעים למחוק את סעיף 5, אני מציע שתסבירו למה החלטתם כך.

איתי עצמון: סעיף 5 בנוסחו היום אומר ששיעור הפיצויים שניתן להטיל על מוביל יהיה בגבול השיעור הקבוע באמנת ורשה, כפי שתוקנה על ידי פרוטוקול האג.

איתי עצמון: מה יהיה שיעור הפיצויים לפי התיקון המוצע?

עו"ד רון חלפון: מטרת ביטול סעיף 5 היא להסיר אי ודאות בפסיקה.

עו"ד רון חלפון: בתי המשפט התלבטו בעבר בשאלה האם על תובלה פנים-ארצית חלה אמנת ורשה ושנית, האם גובה הפיצוי הוא כמו זה שחל על תובלה בינלאומית.

עו"ד רון חלפון: מה שהטריד אותם היה סעיף שאומר, ששר התחבורה יכול להודיע שהשיעור יהיה נמוך או זהה.

עו"ד רון חלפון: זה מתקשר גם לסעיף 8, שגם הוא מבוטל, ובו יש סמכות לשר התחבורה להחריג תובלת פנים בעניינים מסוימים.

עו"ד רון חלפון: אנחנו מציעים לבטל את העניין ותובלת פנים תהיה בדיוק כמו תובלה בינלאומית.

איתי עצמון: כלומר, מה יהיה גבול שיעור הפיצויים?

עו"ד רון חלפון: הגבול שנקבע באמנת מונטריאול.

חמד עמאר: הגבול הזה לא ייקר את כרטיסי הטיסה ללקוח?

עומר שלו: בתחום השחקן החדש בתחום הפנים-ארצי, שעוד לא התחיל לשחק אבל בתקווה שנתחיל בקרוב, אני ארשה לעצמי לייצג גם את עמיתיי מארקיע ומישראייר.

עומר שלו: אני חושב שיש בעיה עם תחולה דבקנית של אמנת מונטריאול גם בתובלה הפנים-ארצית ומן הראוי היה לבדוק, בין השאר לאור משך הטיסה הקצר שמדובר בו ואפילו גודל המטען הממוצע שנושא אתו תייר.

איתי עצמון: הדברים שאתה אומר קשורים להערה שלי לגבי המונח "בתיאומים לפי העניין".

איתי עצמון: שוב לא ברור עם מי התיאומים, מתי יחולו הוראות אמנת מונטריאול, האם מדובר רק בשינויים המחויבים, כלומר גם כאן יש איזושהי עמימות לגבי התכלה שאתם מבקשים על תובלה פנים-ארצית.

עו"ד רון חלפון: מדובר פה בשני נושאים – עורך הדין שלו בא לחתור תחת האמירה שאנחנו צריכים להחיל את אמנת מונטריאול על תובלה פנים-ארצית.

עו"ד רון חלפון: אדם שכבודתו נעלמה יקבל מקסימום סך של 100 שקל לקילו.

עו"ד רון חלפון: כולנו יודעים שאפילו סוודר, בטח מצלמה או בושם, לא ניתן למדוד בקילוגרמים.

עו"ד רון חלפון: בתי המשפט מאד לא נוח להם עם זה והם מנסים לברוח מאמנת ורשה בגלל הסיבה שאני מציג כרגע.

עו"ד רון חלפון: הפיצוי צריך להיות יותר ריאלי.

עו"ד רון חלפון: אם לאדם לא תהיה כבודה בעלת שווי רב, בית המשפט לא יפסוק את הפיצוי הזה, אבל לפחות שתהיה אופציה וכרגע בית המשפט מוגבל למקסימום 100 שקלים לקילו.

עו"ד רון חלפון: לכן אני חושב שזה כן ראוי ואני לא רואה הבדל בין תובלה פנים-ארצית לבין תובלה בינלאומית בהקשר של כבודה, נזק או עיכוב או מוות או פציעה, חס וחלילה.

איתי עצמון: מה לגבי תיאומים לפי העניין?

איתי עצמון: זה לא ברור.

עו"ד רון חלפון: מדובר על "בשינויים המחויבים".

עו"ד רון חלפון: אם זה מבהיר את העניין, אין לי בעיה להוסיף את זה אם זה מבהיר את העניין.

איתי עצמון: ודאי שזה מבהיר את העניין.

איתי עצמון: כך יהיה ברור מה הנורמה שחלה וכשאומרים בתיאומים לפי העניין לא ברור בתיאומים בין מי למי ואיך נדע מה התיאומים האלה.

עו"ד רון חלפון: אני מקבל את הערתך ונרשום "בשינויים המחויבים".

לאה ורון: עורך דין שלו, כפוף לתוספת "בשינויים המחויבים|, אתם מקבלים את הסעיף?

עומר שלו: אני חושב שזה סביר.

עומר שלו: תודה.

חמד עמאר: יש עוד הערות על הסעיף?

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 4.

עו"ד רון חלפון: סעיף 5 – בסעיף 6א לחוק העיקרי: (1).

עו"ד רון חלפון: ברישה, אחרי: "לפי הוראת האמנה יבוא: "או אמנת מונטריאול", לפי העניין.

עו"ד רון חלפון: (2) בפסקה (1), בסופה יבוא: "או באמנת מונטריאול", לפי העניין.

חמד עמאר: יש הערות על הסעיף?

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 5.

עו"ד רון חלפון: סעיף 6 – סעיף 8 לחוק העיקרי – בטל.

לאה ורון: זה אותו סעיף שמאפשר לשר התחבורה לקבוע הסדרים מיוחדים.

איתי עצמון: ואתם בטוחים שלא יהיה צורך בהתאמות או בשינויים?

איתי עצמון: אתם בעצם מוותרים על סמכות של השר לערוך שינויים ותיאומים.

עו"ד רון חלפון: כן, יש לנו פרספקטיבה של שלושים שנה, מאז 1980.

איתי עצמון: האם נעשה שימוש אי פעם בסעיף?

עו"ד רון חלפון: לא.

עו"ד רון חלפון: סמכות שלא נעשה בה שימוש שלושים שנה, סביר שלא ייעשה בה שימוש גם בשלושים השנים הבאות.

עו"ד רון חלפון: יש לזה רציונל וכמו שהבהרתי קודם, אנחנו לא סבורים שיש הבדל בין פציעה בתובלה פנים ארצית לתובלה בינלאומית.

עו"ד רון חלפון: אני לא חושב שצריך להיות שיעור פיצוי נמוך יותר ולכן הסמכות הזאת מיותרת.

איתי עצמון: אגב, סמכות שלא נעשה בה שימוש היא הסמכות לפי סעיף 6, להתקין תקנות באישור ועדת הכלכלה לגבי השלמת דמי נזק, אתם משאירים את הסעיף ואף מתקנים אותו.

עו"ד רון חלפון: נכון, ואני אסביר מדוע.

עו"ד רון חלפון: באמנת ורשה הפיצוי חסר.

עו"ד רון חלפון: אם לא היתה מגיעה אמנת מונטריאול בשנת 1999 היינו נאלצים לעשות שימוש בסמכות הזאת.

עו"ד רון חלפון: הפיצוי מגוחך לעומת הנזק ומכיוון שכך, היתה דרך לשר התחבורה וייתכן שהיה יכול להיות צורך להשתמש בסמכות הזאת.

חמד עמאר: שר התחבורה השתמש בסמכות הזאת?

עו"ד רון חלפון: לא, מכיוון שאמנת מונטריאול הגיעה לעולם.

עו"ד רון חלפון: החלטנו לאמץ אותה, דבר שפותר את בעיית הפיצוי החסר.

חמד עמאר: אתם משאירים עוד אופציה לשר?

עו"ד רון חלפון: לא, זאת אופציה שהיתה קיימת.

חמד עמאר: יש עוד הערות?

חמד עמאר: אם כך, אני מאשר את סעיף 6.

עו"ד רון חלפון: סעיף 7 – בסעיף 9 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א), אחרי "כפי שנקבע באמנה" יבוא: "או בזכויות משיכה מיוחדות, כפי שנקבע באמנת מונטריאול, לפי העניין".

עו"ד רון חלפון: בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא: "ועל תובענה שחלה עליה אמנת מונטריאול – החל ביום כניסתה של אמנת מונטריאול לתוקף לגבי מדינת ישראל, בהתאם להודעת שר החוץ לפי סעיף 4".

איתי עצמון: כאן תוכל להעיר את ההערה שדיברנו עליה אתמול בעניין הגדרה של זכויות משיכה מיוחדות.

עו"ד רון חלפון: עורך דין עצמון הסב את תשומת לבנו לכך שהביטוי זכויות משיכה מיוחדות לא נהיר לכולם.

עו"ד רון חלפון: אני אסביר שזכויות משיכה מיוחדות מפורסמות על ידי קרן המטבע הבינלאומית.

לאה ורון: אולי תסביר מה עניינו של הסעיף ולשם מה הוא נועד.

עו"ד רון חלפון: אמנת ורשה קבעה בתחילה מנגנון של פיצוי ומכיוון שמדובר באמנה בינלאומית, המנגנון היה בשער מסוים של מטבע חוץ, כדי שכל מדינה תוכל לתרגם אותו.

עו"ד רון חלפון: מנגנון מאוחר יותר, שהחל בפרוטוקולים ועכשיו הוא גם באמנת מונטריאול, הוא של זכויות משיכה מיוחדות, SDR.

עו"ד רון חלפון: למעשה זה איזשהו שער.

עו"ד רון חלפון: עו"ד זה שער סינטטי שמשקף מטבעות כמו סל מטבעות.

עו"ד רון חלפון: כדי לא להיצמד למטבע מסוים, קרן המטבע עושה שיקלול של שערי חליפין וקובעת שער סינטטי.

עו"ד רון חלפון: לוקחים ממוצע של שערי מטבע.

עו"ד רון חלפון: זה שער מוכר, ידוע ובינלאומי שמתפרסם מידי יום ביומו.

עו"ד רון חלפון: הערתו של עורך דין עצמון שהדבר לא נהיר לכולם מקובלת עלינו ולכן נציע להוסיף הגדרה בסעיף ההגדרות למילים זכות משיכה מיוחדת.

איתי עצמון: מה ההגדרה?

עו"ד אסף רזיאל: יש הגדרה באמנה עצמה.

חמד עמאר: הכוונה שלנו היא שהחוק יהיה ברור ומי שיקרא את החוק יבין אותו.

עו"ד אסף רזיאל: ממילא, מי שקורא את החוק חייב לקרוא את האמנה ואנחנו לא יכולים להכניס את כל האמנה לחוק.

עו"ד אסף רזיאל: אם נבוא לנושא שאין בו שינוי, למשל תקופת התיישנות, גם הוא לא כתוב בחוק וכדי לדעת מה תקופת ההתיישנות חייבים לקרוא את האמנה.

עו"ד אסף רזיאל: מאחר ומדובר באמנה שעניינה איחוד כללים מסוימים בתחום תובלה בינלאומית באוויר, לטעמי, כל חריגה או כל מקום שיכולה להיות בו חריגה מנוסח האמנה, בעייתיים מעט מבחינת הדין הבינלאומי.

עו"ד אסף רזיאל: עד כמה שאני זוכר, יש הגדרה של זכויות משיכה מיוחדות באמנה עצמה.

לאה ורון: אתה יכול לקרוא את ההגדרה מהאמנה?

איתי עצמון: אנחנו נכתוב:

איתי עצמון: זכויות משיכה מיוחדות כפי שהוגדרו או כפי שפורסמו על ידי קרן המטבע הבינלאומית.

עו"ד אסף רזיאל: צריך להקפיד על הניסוח כי בעבר היה ויכוח והיתה פסיקה שאמרה מה הן זכויות משיכה מיוחדות.

עו"ד אסף רזיאל: איימו בכל מיני תביעות ולכן אני מציע או להפנות לסעיף באמנה או להיצמד עד כמה שניתן ולבדוק שלא תהיה שום סטיה.

איתי עצמון: אתה צודק.

איתי עצמון: מה ההגדרה שאתם מציעים?

עו"ד רון חלפון: אני קורא מסעיף 23 לאמנה עצמה: "אזכורים הנזכרים במונחים של זכויות משיכה מיוחדות לסעיף זה ייראו כמתייחסים לזכות המשיכה המיוחדת כפי שמוגדרת על ידי קרן המטבע הבינלאומית".

עו"ד רון חלפון: זאת ההגדרה שרציתי להציע ולא צריכה להיות סטיה מנוסח האמנה.

עו"ד רון חלפון: בעבר היו נסיונות לטעון מה זה זכויות משיכה מיוחדות כי באמנת ורשה אין הגדרה כזאת.

חמד עמאר: אנחנו נכניס את זה להגדרות ונכתוב מאיזה תאריך.

איתי עצמון: יש צורך להוסיף להגדרה שיהיה מדובר על נכון לתאריך פסק הדין, שפורסם על ידי קרן המטבע הבינלאומית?

איתי עצמון: איך אתם רוצים להגדיר.

עו"ד רון חלפון: מבחינתנו זה שער חליפין.

חמד עמאר: התשלום יהיה לפי תאריך פסק הדין?

עו"ד רון חלפון: בית משפט, כמו שהוא פועל, למשל, לגבי דולרים, קובע הצמדה מסוימת – ממועד גרימת הנזק, הופכים לשקלים ואז מצמידים.

איתי עצמון: אם כך, ההגדרה תהיה זכויות משיכה מיוחדות כפי שהוגדרו על ידי קרן המטבע הבינלאומית.

לאה ורון: זכויות משיכה מיוחדות או זכות משיכה מיוחדת?

עו"ד רון חלפון: אני מציע זכות משיכה מיוחדת.

איתי עצמון: הוגדה או פורסמה?

עו"ד הילה טנא-גלעד: באמנה כתוב defined.

עו"ד רון חלפון: הייתי מציע לרשום את המונח האנגלי שלה – Special Drawing Rights.

איתי עצמון: כמו שנעשה בחוק האחריות לפיצוי נזקי זיהום בשמן.

עו"ד רון חלפון: אני מכיר את זה מהתוספת של החוק.

חמד עמאר: יש הערות לסעיף 7?

עומר שלו: רק לאחרונה העלו את ההצמדה של ה-SDR ב-13.1%, כלומר הדברים האלה הם דברים חיים.

עומר שלו: אם יש חשש שהעלה עורך דין חלפון, שאולי הזכויות לא יהיו מספקות מבחינת ערך הפיצוי, צריך לזכור שהמנגנון הכללי בוחן את זה מעת לעת ולאחרונה היה גידול של 13%.

איתי עצמון: יש לי שאלה לגבי סעיף 7, שמתקן את סעיף 9 האם אין צורך לתקן גם את סעיף קטן (ג) מכיוון ששיניתם את סמכויות השרים.

איתי עצמון: בסעיף קטן (ג) כתוב: "לפני פרסום הודעה לפי סעיף קטן (ב) רשאי שר התחבורה".

חמד עמאר: עכשיו צריך לכתוב שר החוץ.

איתי עצמון: על זה אני שואל – האם נתתם דעתכם על צורך בשינוי כזה?

עו"ד רון חלפון: אני חושב שלא ואני אסביר.

עו"ד רון חלפון: הסמכות שניתנה לשר החוץ בחוק הזה, בשונה מהחוק המקורי, היא להודיע בנוגע לכניסת האמנה לתוקף.

עו"ד רון חלפון: כידוע, שר החוץ הוא אשר מוסמך מטעם מדינת ישראל לחתום על אמנות והסכמים בינלאומיים ולכן נכון שהוא ייתן את ההודעה.

עו"ד רון חלפון: הוא הסמכות לעשות את זה.

עו"ד רון חלפון: בעניינים תחבורתיים, שנוגעים לצדדים לאמנה, לסכום הפיצוי וכו', אנחנו סבורים שמי שצריך לטפל בהם הוא שר התחבורה ולא שר החוץ.

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 7 עם התיקון והתוספת בסעיף ההגדרות, סעיף 1.

עו"ד רון חלפון: סעיף 8 – "האמור בסעיף 11 לחוק העיקרי יסומן "(א)", ואחריו יבוא: (ב) הוראות אמנת מונטריאול לא יחולו על תובלה אווירית שמדינה שהיא צד לאמנת מונטריאול הצהירה לגביה בדבר אי התחולה כאמור לפי סעיף 57 לאמנת מונטריאול".

איתי עצמון: תוכל להסביר מה אומר סעיף 57?

עו"ד רון חלפון: סעיף 57 מדבר על כך שלא ניתן להעלות הסתייגויות לאמנה למעט: מדינה יכולה להסתייג מהאמנה בנוגע להובלה בינלאומית באוויר, מופעלת או מבוצעת במישרין על ידי אותה מדינה שהיא צד, למטרות שאינן מסחריות בזיקה לתפקידיה או לחובותיה כמדינה ריבונית ו/או הובלה של בני אדם, מטען וכבודה למען רשויות הצבא שלה וכלי טיס הרשומים באותה מדינה שהיא צד או חכורים על ידה, אשר מלוא הקיבולת שלהם נשמרה על ידי הרשויות האמורות או מטעמן.

עו"ד רון חלפון: במילים פשוטות – מדינה יכולה להסתייג מתכולת אמנת מוננטריאול בנוגע לתפקידים ריבוניים שלה.

עו"ד רון חלפון: היא יכולה לסייג תכולה על הובלה של הצבא, על הובלה של הממשלה ולא מדובר על טיסות מסחריות.

עו"ד רון חלפון: אני מניח שאזרחים ישראליים לא משתמשים בתובלה אווירית כזאת והזכות הזאת שמורה.

עו"ד רון חלפון: מטעמים משפטיים אנחנו צריכים לציין את זה כדי שיהיה ברור שאם מדינה הסתייגה, היא לא תוכל להיות נתבעת בגין נזקים.

חמד עמאר: יש הערות?

חמד עמאר: אם כך, אני מאשר את סעיף 8.

עו"ד רון חלפון: סעיף 9 – "בסעיף 15 לחוק העיקרי, בסופו יבוא: "או באמנת מונטריאול, לפי העניין".

איתי עצמון: תוכל להסביר על מה מדבר הסעיף?

עו"ד רון חלפון: על אף האמור בכל דין אחר, תהיה התקופה לפקיעת זכות לנזק לפי חוק זה, התקופה הקבועה באמנה.

עו"ד רון חלפון: ההתיישנות שקבועה באמנת ורשה וגם באמנת מונטריאול היא בת שנתיים ואנחנו מבקשים, כמו בהסדר הקודם שהיה בחוק עד כה, שההסדר ימשיך לחול ותהיה אי התיישנות של שנתיים.

איתי עצמון: למה צריך את המילים "לפי העניין"?

עו"ד רון חלפון: כי אמרנו שיש תובלות שתחול עליהן אמנת ורשה ויש תובלות שתחול עליהן אמנת מונטריאול.

איתי עצמון: בכל מקרה מדובר על שנתיים התיישנות.

עו"ד רון חלפון: נכון.

חמד עמאר: יש הערות?

חמד עמאר: אין.

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 9.

עו"ד רון חלפון: סעיף 10 – בסעיף 18 לחוק העיקרי, אחרי "שהן צדדים לאמנה" יבוא: "או לאמנת מונטריאול".

חמד עמאר: תסביר את סעיף 16 בבקשה.

עו"ד רון חלפון: שר התחבורה יפרסם ברשומות את המדינות שהן צדדים לאמנה כדי שאדם, בבואו לתבוע, יוכל לעיין ברשומות ולדעת האם על התובלה הזאת חלה אמנת ורשה או אמנת מונטריאול.

לאה ורון: אותן 93 מדינות שדובר עליהן קודם?

עו"ד רון חלפון: כן, כדי שאדם שבא לתבוע יוכל לדעת אלו מדינות נמצאות ברשימה ואלו לא.

חמד עמאר: יש הערות?

חמד עמאר: אני מאשר את סעיף 10.

עו"ד רון חלפון: סעיף 11 – "תחילתו של חוק זה ביום כניסתה של אמנת מונטריאול לתוקף לגבי מדינת ישראל בהתאם להודעת שר החוץ לפי סעיף 4 לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה".

איתי עצמון: מה לוח הזמנים לגבי כניסתה לתוקף של האמנה כדי שנדע מתי החוק ייכנס לתוקף?

עו"ד הילה טנא-גלעד: הפרסום בכתבי האמנה לא קשור לכניסה לתוקף.

עו"ד הילה טנא-גלעד: בעקרון, ברגע שנשלים את החקיקה ונגיע לשלב שבו החקיקה הפנימית תואמת את האמנה, יש הליך שבו משרד התחבורה פונה למשרד המשפטים ולמשרד החוץ, שיש להם את הסמכות לתת אישור.

עו"ד הילה טנא-גלעד: אחרי שאנחנו משלימים את הבדיקה הפנימית, שאמורה להיות מהירה יחסית, מכיוון שנעשה הליך החקיקה, אנחנו נותנים את האישור שלנו.

עו"ד הילה טנא-גלעד: ברגע שניתן האישור שלנו, האמנה מונחת למשך שבועיים על שולחן הכנסת להערות ואם אין הערות, היא עולה להצבעה של הממשלה.

עו"ד הילה טנא-גלעד: ברגע שיש החלטת ממשלה, משרד החוץ, שאמון על יחסים בינלאומיים, יכול להוציא למזכירות האמנה הודעה שאומרת שישראל מצטרפת ואחרי התקופה שקבועה באמנה, שישים יום, אנחנו חברים באמנה.

איתי עצמון: כלומר, הערכת הזמן היא כחודשיים?

עו"ד רון חלפון: חודשים ספורים, כחצי שנה.

איתי עצמון: זה זמן מספיק להיערכות של כל הגורמים?

עו"ד הילה טנא-גלעד: כן, אם לא יהיו תקלות חריגות.

עומר שלו: האם אפשר לתת פרק זמן נוסף אחרי כל התהליך הזה לכניסתו לתוקף של החוק כפי שנקבע בחוק המקורי, כדי שיהיה לנו זמן.

חמד עמאר: כאן אפילו לא מוגדר זמן ואני לא רואה מקום לתת עוד הארכה בזמן.

חמד עמאר: אמרתם שאתם כבר עובדים לפי האמנה ואתם כבר מפצים ולכן אני לא רואה מקום לתוספת זמן.

איתי עצמון: אני מניח שההליכים להצטרפות ישראל לאמנה ידועים לכם כבר הרבה זמן.

איתי עצמון: החקיקה מובאת עכשיו ואני מניח שעבדו עליה כמה שנים.

איתי עצמון: אתם ודאי מודעים להשלכות שלה.

חמד עמאר: ההערה שלכם נרשמה.

חמד עמאר: אם אין עוד הערות אני מאשר את סעיף 11.

חמד עמאר: אני מאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

חמד עמאר: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.