הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 10, 2009-11-03 10:30

יעקב כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים.

יעקב כץ: אנחנו דנים במצוקת החקלאים בערבה, על רקע המחסור בעובדים זרים.

יעקב כץ: אני לא רואה כאן את יוסי אדלשטיין ממשרד הפנים.

שי חרמש: לא טוב.

שי חרמש: הוא איש המפתח לכל העניין.

בת-שבע פנחסוב: יוסי אדשלטיין לא אמור להגיע אלא הגיע לכאן מאיר שפיגלר.

שי חרמש: אני מאוד אוהב את מאיר, אבל המפתח הוא בידי יוסי.

שי חרמש: אפשר לדבר כמה שרוצים, אבל הנושא לא יזוז.

יעקב כץ: בוקר טוב ותודה שהגעתם כולכם.

יעקב כץ: הנושא של עובדים זרים בכלל ונושא החקלאות, כפי שהתברר בימים האחרונים, בפרט הוא נושא טעון מאוד גם בהתייחסות העצמית לנושא החקלאות וגם בנושא של היחס בין החקלאות לבין נושאים אחרים כאשר אנחנו מתמודדים עם הנושא שנקרא עובדים זרים.

יעקב כץ: כאמור, היום הדיון הוא בנושא הערבה, אבל אני אתן אפשרות להרחיב גם בנושא החקלאות בכלל.

קריאה: יש לנו את אותה בעיה בכל הארץ.

יעקב כץ: אמרתי שאפשר להתייחס.

יעקב כץ: אני אומר במפורש שמי שיפריע, אני אוציא אותו החוצה.

יעקב כץ: אם זה מתחיל כך, אני אוציא החוצה.

יעקב כץ: יש לי פה סדרנים ואני אוציא החוצה.

יעקב כץ: אני רוצה שהישיבה תתנהל כיוון שאני בנושא הזה מהצד של החקלאות.

שי חרמש: המשטרה לא עצרה אותם.

שי חרמש: אתה רוצה לעצור אותם?

יעקב כץ: אני מבקש לסיים את דבריי ואני מבקש לא להפריע.

יעקב כץ: רק מי שאני מבקש שידבר, הוא ידבר כאשר כמובן חברי הכנסת קודמים לכולם והם יוכלו להתייחס.

יעקב כץ: אנחנו ננהל את הדיון בצורה מסודרת והוועדה גם תגיע להחלטות חיוביות מבחינתי, כפי שאני מאמין שצריך להגיע אליהן.

יעקב כץ: אני ערכתי סיור עם ראש אגרסקו, שלמה תירוש, ועם מר חדד.

יעקב כץ: הסיור העשיר את ידיעותיי בנושא החקלאות, אם כי באופן עקרוני יש לי אהבה גדולה לארץ ישראל ואהבה גדולה לחקלאים, לקיבוצניקים ולמתיישבים בכלל.

קריאה: מה עם המושבניקים?

יעקב כץ: גם למושבניקים.

יעקב כץ: יש לי אהבה מיוחדת וגדולה לקיבוצניקים, למושבניקים, זה עוד מימי הסיירת כאשר רציתי להיות חייל, מפקד ופקוד, יש לי אהבה גולה לארץ ישראל והסיור רק חידד אצלי את הנושא.

יעקב כץ: החקלאות היא היי-טק ישראלי, היצוא הישראלי שבנוי על החקלאות כאשר מדובר בחקלאות כשלעצמה, הטיפול בארץ ישראל, בארץ הקודש בכלל, בצד של נטיעה, גידולים וכולי, וגם מצד התועלת למדינת ישראל והציבור שעוסק בזה, ציבור שהוא מהציבורים היותר טובים של מדינת ישראל.

יעקב כץ: מדינת ישראל גם בנושא של העובדים הזרים, גם אם היא לקחה על עצמה מגמה ומטרה להגביר עבודה עברית – וזו מגמה שאני חושב שכל חברי הכנסת היו רוצים בה כי היינו רוצים שתהיה יותר עבודה עברית, כולנו היינו רוצים שיהיו כאן

יעקב כץ: כמה שפחות עובדים זרים וכמה שיותר אחינו בני ישראל ילמדו את מקצוע החקלאות - כאשר מתייחסים לנושא של החקלאות באופן פרטני צריך לראות מצד אחד את התוצאה של העבודה של העובדים הזרים שהיא מכרעת לגבי הבאת מיליארדים רבים שמגיעים למדינת ישראל.

יעקב כץ: שנית, העובדים הזרים, כמעט רוב רובם של העובדים הזרים שמגיעים לתחום החקלאות, הם תאילנדים ש-97 אחוזים מהם מטופלים אחוזים בצורה הולמת ויפה על ידי המושבניקים והקיבוצניקים ומדינת ישראל קום כל הייתה צריכה לעמוד בהסכם שלה עם ארגון החקלאים, גם אם היא לקחה על עצמה שעד שנת 2015 מספר העובדים הזרים ירד למספר של 19 אלף.

יעקב כץ: יש הרבה תאילנדים שחוזרים לתאילנד ובגלל מדיניות השמים הסגורים, אנחנו לא מצליחים לקלוט מחדש מספר נצרך לעבודת החקלאות.

יעקב כץ: אני מקווה, ואמרתי זאת כבר בישיבות הראשונות, שבמדינת ישראל נעבוד גם על הציבור החרדי וגם על הציבור הישראלי בכללותו כדי שיחזור לעבוד בחקלאות, אבל הדבר הזה ייקח קצת זמן.

יעקב כץ: העובדים הזרים, העובדים הפחות בעייתיים, העובדים הפחות פרובלמטיים, העובדים שמגיעים לפרקי זמן קצובים וחוזרים לארץ מולדתם, אלה הם התאילנדים.

יעקב כץ: ניסינו עם ה-IOM ביחד עם משרד החוץ, בישיבות שאני הייתי ואפילו בשיחות ועידה עם השרים הנוגעים בדבר – התאילנדי ואחרים - לקדם את הדברים אבל הדברים משום מה בתחום הזה לא מתקדמים.

יעקב כץ: אני רוצה לומר לכם שבסופו של הדיון אני רוצה לקרוא לממשלת ישראל.

יעקב כץ: אני אמרתי גם לגלעד שהוא ממרכז המחקר והמידע והוא נוגע יותר בפרטים שהדיון בנושא של החקלאים צריך לבוא מהכלל אל הפרטים ולא מהפרטים אל הכלל.

יעקב כץ: אם אני הייתי ראש ממשלה – ותתפללו, אולי אני אהיה יום אחד – אני הייתי דן בדברים האלה ואומר שיש כאן חקלאים, יש כאן יצוא בגובה של מיליארדי שקלים, יש כאן ציבור מצוין ואנחנו זוכרים שהיה פעם שר חקלאות שטיפל בנושא של החקלאות, או שר פנים, וכתוצאה מכך היו גם חקלאים שהתאבדו כי ראו שדות של פלפלים ושדות של עגבניות הולכים ונמקים.

יעקב כץ: הרגישות כאן צריכה להיות גדולה והאהבה צריכה להיות גדולה, וגם הערכה להכנסה הישראלית.

יעקב כץ: היחס אל העובדים הזרים, ההתייחסות צריכה להיות גם מוסרית, איך אנחנו מתייחסים לדברים אחרים ואיך אנחנו מתייחסים לתחום הזה, הדבר הזה הוא טעון.

יעקב כץ: אני אומר לכם שאני כיושב-ראש ועדה אעשה את כל המאמצים בנושא של החקלאות, כל עוד לא הצלחנו לחנך את בית ישראל לעבודה עברית ולחזור לעבודה ב-60 מעלות בחממות או דברים ומים, ואנחנו אכן נעשה את כל המאמצים.

יעקב כץ: אני בא מתוך מגמה חיובית ולכן אני מבקש שהטונים כאן יהיו נעימים, טובים וענייניים ולא התקפיים ולא ברצון לרסק אלא ברצון לראות איך הוועדה מקדמת את הדברים ולא חס וחלילה הולכת אחורה.

שי חרמש: אני חושב שפתיח יותר טוב מהפתיח של היושב-ראש אי אפשר לקבל בוועדה הזאת.

שי חרמש: אני רוצה לתת כאן כמה נתוני פתיחה כדי להבין איפה אנחנו עומדים.

שי חרמש: בחודש מאי האחרון נחתם ההסכם בין חקלאי ישראל לבין משרד החקלאות, לבין הממשלה.

שי חרמש: מטעם חקלאי ישראל חתם אבו וילן, חבר הכנסת לשעבר שהוא מנכ"ל התאחדות חקלאי ישראל.

יעקב כץ: אחר כך אני אבקש מאבשלום וילן שייתן הסבר קצר על ההסכם.

שי חרמש: בהסכם הזה היה משום ויתור של החקלאים על חלק ממכסות העובדים הזרים שהיו בשדותיהם ובחממותיהם בעת האחרונה אבל ההסכם הזה מטבעו מחייב את שני הצדדים.

שי חרמש: החקלאים קיבלו על עצמם מגבלות מאוד מאוד קשות.

יעקב כץ: אני מבקש שנציג משרד הפנים ישב ליד השולחן כי הוא זה שצריך להתייחס לנושא.

שי חרמש: אנחנו עומדים במציאות לפיה בחודש מאי נחתם הסכם ובו החקלאים עשו ויתור גדול במשמעות של היקף העסקת העובדים הזרים בגרף יורד של חמש שנים וזה מביא אותנו למציאות בה נאלץ להצטמצם בחקלאות להיקף של כ-18 אלף עובדים זרים בטווח של חמש שנים מהיום.

שי חרמש: היו אמורים להיות 26 אלף והיום יש פחות מ-20 אלף.

יעקב כץ: יש מי שאומר 22 אלף.

יעקב כץ: יש מישהו שיודע מספרים מדויקים?

קריאה: לא.

קריאה: אף אחד.

שי חרמש: מאיר שפיגלר הוא האדם היחיד שיודע מספרים מדויקים.

יהודה בן-עזרא: היום יש 23,937 עובדים זרים.

שי חרמש: 24 אלף עובדים זרים.

שי חרמש: צריך לומר שתנאי העסקה של העובדים הזרים בחקלאות הם התניה של ארבע שנים ו-11 חודשים, תהליך מובנה שבו העובד הזר מסיים את עבודתו ושב הביתה.

שי חרמש: מי שמחלק חמש שנים על פני היקף העובדים הזרים מבין שמדי שנה יש תחלופה של למעלה מ-5,000 עובדים זרים.

שי חרמש: אם המדינה לא מחליפה 5,000 עובדים זרים, המשמעות הוא שהגרף יורד וזאת המציאות שפחות או יותר נמצאים בה כרגע.

שי חרמש: יהודה מסר נתון של 24 אלף עובדים זרים.

קריאה: המספר הזה כולל את העובדים שעובדים בתיירות או רק בחקלאות?

יעקב כץ: מדובר על חקלאים מתאילנד?

יעקב כץ: כאשר אתה מדבר על 24 אלף עובדים, איפה הם מועסקים?

יהודה בן-עזרא: אני מדבר על חקלאות.

קריאה: אתה מדבר על חקלאות בלבד?

שי חרמש: הנתון הזה של 24 אלף עובדים, כאשר אנחנו מדברים על נובמבר, הוא כבר בחסר של 2,500 עובדים כאשר הממשלה לא קיימה את התחייבותה.

יהודה בן-עזרא: זה עדיין בלי התוכנית של איזון תיקים.

שי חרמש: אני מגיע לזה.

שי חרמש: לא העליתי על דעתי לפני ארבע שנים שאני אגיע לכנסת ואהפוך למומחה באיזוני תיקים.

יהודה בן-עזרא: גם אני לא.

שי חרמש: בכל היבט שהוא, אנחנו נמצאים בסוף שנה, בחודש נובמבר, בחודש ה-11, ואנחנו נעמוד היום על הגרף שסוכם, על ה-26 אלף.

שי חרמש: גם על פי דבריו של מפקד יחידת עוז עומדים ב-2,500 עובדים.

505: אנחנו בשנת 2009.

505: בשנת 2009 המספר הוא 27,500 ועל המספר הזה היינו צריכים לעמוד בחודש יולי.

505: אחר כך אני אסביר מה קורה.

שי חרמש: בכל היבט שהוא מדובר כרגע על מספר של אלפי עובדים זרים שאיננו וזאת הפרה מוחלטת של הסכם הממשלה.

ניצן הורוביץ: החלטת הממשלה הייתה להגדיל את המספר?

שי חרמש: לא.

שי חרמש: להוריד מ-28,500 ל-27,500.

שי חרמש: ב-2008 היינו ב-28,500, כולל 1,500 עובדי יצור.

שי חרמש: מנכ"ל החקלאות יוסי ישי בוודאי יעדכן.

שי חרמש: בכל היבט שהוא, על זה תמיד אומרים ש-6 אחוזי אבטלה זה מעט אבל המובטל הוא מאה אחוזים מובטל.

שי חרמש: חקלאי שחסר לי שני עובדים שהוא צריך לקבל אותם, באמת לא מעניין אותו שחסרים בארץ 3,000 עובדים זרים כי אצלו אין את השניים שצריכים לעבוד בחממה, אצלו זה 100 אחוזים מחסור.

שי חרמש: אנחנו עוברים היום בין המשקים ותבינו שחקלאות איננה ענף כמו תעשייה או כמו ענף אחר שאם לא מייצרים כרגע יצור כזה או אחר בפס היצור, אפשר לסגור את זה בעוד חודש או חודשיים.

שי חרמש: חקלאות היא עונתית.

שי חרמש: במידה שעובדים זרים לא נמצאים בעונה הנדרשת כרגע בערבה – המוטו שדחף את העניין היה פרשת הערבה – לא יעזור שום דבר.

שי חרמש: אם יחידת העובדים הזרים במשרד הפנים תדאג בעוד חודשיים, כאשר היא תסיים את איזון התיקים, להביא 3,000 אנשים, על זה כבר נאמר במקומותינו שאלה הם אתרוגים אחרי סוכות.

יעקב כץ: מי אחראי על איזון התיקים?

שי חרמש: איזון התיקים הוא באחריות משרד הפנים ואני אתן רק נתון אחד.

שי חרמש: לפני שבועיים התקיים כנס של התאחדות חקלאי ישראל בכפר המכבייה.

שי חרמש: היינו שם וגם מאיר שפיגלה השתתף.

שי חרמש: הנתונים הרשמיים שניתנו לפני שבועיים הם הנתונים הבאים: מכלל 5,400 תיקים שיש לאזן, ביום שישי לפני שבועיים אוזנו 1,300.

יהודה בן-עזרא: המספר היום הוא 1,950.

שי חרמש: הישג אדיר.

שי חרמש: אני חושב שעל זה לבד מגיע צל"ש הרמטכ"ל.

שי חרמש: תודה רבה.

שי חרמש: במשך שבועיים הביאו עוד 600 תיקים.

שי חרמש: ברכה לעם ישראל.

שי חרמש: עד יום שישי לפני שבועיים נשלחו 120 הברקות.

שי חרמש: החקלאים יודעים מה זה אבל אומר לפרוטוקול שהברקות זה אותו כרטיס טיסה: בוא ותגיע לכאן.

שי חרמש: 120 הברקות.

שי חרמש: זאת אומרת, מ-1,300 תיקים, 120 הברקות ומהם צריכה לבוא הישועה.

שי חרמש: הטיפול הוא איטי.

יעקב כץ: אלה עובדים שהגיעו מחוץ לארץ במיוחד?

שי חרמש: עוד לא הגיעו.

שי חרמש: קראו להם לבוא.

שי חרמש: הם עוד לא באו.

יעקב כץ: מדובר בתאילנדים?

שי חרמש: מדובר בתאילנדים.

שי חרמש: הנתח העיקרי הוא התאילנדים.

יעקב כץ: מתוך ה-24 אלף, כמה תאילנדים?

שי חרמש: כמעט כולם.

יהודה בן-עזרא: ה-24 אלף, זה בהסתייגות אם באמת כולם נרשמו.

יהודה בן-עזרא: יכול להיות שיש גם כאלה שלא נרשמו.

יעקב כץ: כמה מה-24 אלף הם תאילנדים?

יהודה בן-עזרא: אם תרצה, אפשר לחתוך את זה.

יהודה בן-עזרא: רובם.

שי חרמש: כמעט כולם.

יעקב כץ: איזון התיקים שנעשה עכשיו, מדובר על תאילנדים.

יהודה בן-עזרא: לא, מדובר על חקלאים.

שי חרמש: מדובר על חקלאים אבל בעיקרו אלה הם תאילנדים.

שי חרמש: אומר לכם איפה עומד איזון התיקים והיכן נמצא הוויכוח ואני מתייחס להחלטת ממשלת ישראל, שהיא מוזרה מכל היבט שהוא.

יעקב כץ: איזו החלטה?

יעקב כץ: ההחלטה שנחתמה?

שי חרמש: לא.

שי חרמש: החלטה מיוני.

505: כבוד היושב-ראש, לאחר שהממשלה לא עמדה בהסכם שהיא חתמה אתנו ב-12 במאי, ב-20 בספטמבר חתמו חמישה משרדי ממשלה ביניהם על אופן קיום ההסכם והם ביקשו את חתימת התאחדות חקלאי ישראל אבל אנחנו סירבנו לחתום משום שאמרנו שהם באים לא בידיים נקיות, שהם ידעו את כל החלטות הממשלה הקודמות ב-12 במאי והיה צריך לקחת אותן בחשבון, כך שהם לא יכולים עכשיו להתחיל לסרס.

יעקב כץ: כאשר אתה מדבר על ספטמבר, זאת ממשלת קדימה.

שי חרמש: לא.

שי חרמש: עכשיו.

שי חרמש: הכל עוסק בקיץ האחרון.

505: במסגרת חוק ההסדרים הנושא עבר בקריאה שנייה ושלישית.

505: הם באו ובספט

505: מבר נתנו פרשנות מחודשת להחלטה לאור החלטות ממשלה קודמות בנושא ויצרו מישמש שעליו מדבר שי חרמש שעל פיו, אם עובדים על פי המישמש הזה, בחודש פברואר 2010 אולי יגיע עובד.

שי חרמש: למשרד הפנים יש אורכה עד ה-28 בפברואר להתדיין ולטפל באיזון תיקים.

שי חרמש: ישב כאן יוסי בישיבה הקודמת שהתקיימה בשבוע שעבר בנושא סיני ושאלתי אותו האם הוא מעלה על דעתו שאנחנו צריכים לחכות שכל ה-5,400 תיקים יאוזנו ואז נראה מי עובר למה ומה עובר לאן והחגיגה הזאת, הסאגה הזאת, תסתיים ואז נשחרר את השמים ונפתח את המטוסים.

שי חרמש: אמר לי יוסי ישי: לא נכון, העסק עומד להסתיים.

שי חרמש: בא חקלאי פרטי, עומד עם תיק, בתיק איזון מגיע לו עובד, הוא מקבל הברקה של עובד.

שי חרמש: אני מודיע לכם – וטוב שמאיר שפיגלר הגיעה – שלא היו דברים מעולם ואני לא רוצה לפגוע בפקידי מדינה נבחרים, הגונים וישרים, ויוסי הוא אדם הגון על פי כל קנה מידה.

שי חרמש: ביום שישי לפני שבועיים, בכפר המכבייה, מסר מר שפיגלר את הנתונים הבאים: 5,400 תיקים צריכים לעמוד לאיזון, 1,300 אוזנו ו-120 הברקות יצאו לתאילנד.

שי חרמש: אלה היו הנתונים.

505: יש כבר 2,000 תיקים מאוזנים ו-1,200 הברקות.

שי חרמש: חכה.

שי חרמש: אלה הנתונים שמסר מר שפיגלר.

שי חרמש: נמצא כרגע חקלאי שצריך לחכות עוד שבוע, שבועיים, שלושה שבועות, חודש, חודשיים, כל אחד בקצב שלו והבאת העובדים כבר לא תהיה רלוונטית כי העונה כבר מסתיימת.

שי חרמש: מכאן צריכה לצאת הבנה.

שי חרמש: אני עשיתי סיבוב דרך מזכיר הממשלה, שר החקלאות ושר הפנים וכל אחד, כמו במשחק כדורגל בו יש את המשולשים, שולח אותי לשני.

שי חרמש: שר החקלאות אומר לי ללכת לשר הפנים ושאומר לשר הפנים שהוא יוסיף 20 פקידים כי הבעיה היא אצלו, ואם הוא יביא 20 פקידים ובא לציון גואל.

שי חרמש: אגב, אני מוכן למצוא כרגע כ-10 חברי כנסת שמוכנים לעזוב את עבודתם במשכן וללכת למשרד הפנים – וזה לא רחוק מכאן – ולעבוד שם באיזון התיקים.

שי חרמש: אני הראשון שאעשה את זה ויש כמה חברים נוספים בלובי החקלאי שמוכנים להתנדב לכך וללא תשלום נוסף.

שי חרמש: נראה אם תקבלו את הצעה.

שי חרמש: אם כן, שר החקלאות אומר ללכת לשר הפנים.

יעקב כץ: אגב, שר החקלאות הוא מושבניק.

יעקב כץ: לא?

שי חרמש: אני לא עוסק במקום מגוריו אלא בתפקידו.

יעקב כץ: הוא משלכם?

יעקב כץ: הוא דואג לכם?

שי חרמש: אני לא יודע מה זה משלנו.

שי חרמש: משלנו זה שיהודה ידווח בעוד ארבעה ימים.

קריאה: שר החקלאות הכי טוב שהיה למדינת ישראל.

שי חרמש: רבותיי, אני לא עוסק בפוליטיקה.

שי חרמש: הוא לא מהמפלגה שלי.

שי חרמש: אני אומר רק דבר אחד והוא ששר החקלאות ושר הפנים, הכל יהיה בסדר ברגע שיהודה יבוא לכאן בעוד שבוע וידווח שיש 27,500 אנשים בשטחים וזה דבר שכרגע לא קיים.

יעקב כץ: בשטחים, איפה?

יעקב כץ: לא ביהודה ושומרון.

שי חרמש: חס וחלילה.

שי חרמש: קו ירוק הוא קו אדום.

יעקב כץ: אני רוצה להבין.

יעקב כץ: אני רוצה לשאול דווקא אותך ואת אבו וילן.

יעקב כץ: אני רוצה להגיע תוך חודש ל-27,500 עובדים.

קריאה: להגדיל.

יעקב כץ: כן, אני רוצה להגדיל.

שי חרמש: לא, לא להגדיל.

יעקב כץ: אני רוצה להגיע למכסה.

יעקב כץ: אני הקדמתי.

יעקב כץ: אני עכשיו ראש הממשלה ויושב-ראש הוועדה ואני רוצה להגיע ל-27,500 עובדים כפי שנקבע בחוק כדי שהחקלאות לא תקרוס, לא בערבה, לא בגליל ולא בנגב.

יעקב כץ: האם הדבר הזה ניתן?

שי חרמש: צריך לעשות דבר אחד.

שי חרמש: לקחת כרגע את כל יתרת מה שבין ה-5,400 לבין מה שהשלימו, 1,900, לקחת את כל התיקים האלה, להפעיל כרגע מערכת מיידית שתפעל בשבוע הקרוב, לשבת עם החקלאים, לפרוס את הפקידים ברחבי הארץ.

יעקב כץ: האם מדובר בעובדים שבאים מתוככי הארץ, מתוך כלל העובדים הזרים?

שי חרמש: רובם הגדול צריכים לבוא מחוץ לארץ.

יעקב כץ: אם הם צריכים לבוא מחוץ לארץ, האם בחוץ לארץ יש את המספר הזה ואנשים מוכנים להגיע?

שי חרמש: יש יותר.

יעקב כץ: הם מסוגלים להתארגן תוך חודש-חודש וחצי?

שי חרמש: אפילו פחות.

שי חרמש: אין שום בעיה.

שי חרמש: הבעיה היא לא בתאילנד.

שי חרמש: אנחנו צריכים לדאוג לדבר אחד, שתהיה כאן אמירה למשרד הפנים – ונמצא כאן מאיר שפיגלר ואם יש מי שעושה כל מאמץ שזה יקרה, זה האיש הזה אבל הוא לבד לא יכול לסחוב את החבילה הזאת על הגב - כאשר משרד הפנים צריך לתת לנו התחייבות.

יעקב כץ: מר שפיגלר מייצג את השר.

שי חרמש: הוא מייצג את השר ואני מקווה שזאת גם המדיניות של המשרד.

שי חרמש: צריך לדאוג שבאופן מיידי איזון התיקים יסתיים תוך פרק זמן קצוב ביותר או מיידי.

שי חרמש: זה התנאי היום להבאה.

שי חרמש: צריך לדאוג היום להוציא את ההברקות לשם כי גם ההתארגנות שם לוקחת את השבוע-שבועיים-שלושה, ולדאוג לכך שמצבת העובדים - שאנחנו חתמנו עליה ביולי וקיבלה פרשנות עקומה בספטמבר – תהיה בשטח.

שי חרמש: אם היא לא תהיה בשטח, כל הדיונים שיימשכו בדצמבר וינואר לא רלוונטיים.

דניאל אברהם: משרד הפנים מאשר רק 40 אחוזים מהעובדים.

יעקב כץ: אני מבקש מחבר הכנסת ניצן הורוביץ לומר את דבריו.

505: יש פה בעיה עם מיקוד הדיון.

ניצן הורוביץ: אכן יש בעיה של מיקוד הדיון.

יעקב כץ: חברי הכנסת קודמים.

ניצן הורוביץ: כל שבוע כבוד היושב-ראש זועק לציבור הרחב איך המדינה מוצפת בעובדים זרים.

ניצן הורוביץ: לא אני.

ניצן הורוביץ: אני נאבק נגד הגירוש של הילדים בימים אלה, וזה מאבק ציבורי קשה ביותר אבל כבוד היושב-ראש, שר הפנים וחברי הוועדה לא רוצים כאן מהגרים, לא רוצים זרים, ולכבוד היושב-ראש יש גם נימוקים דתיים, קורא לזה עבודה זרה, מציפים כאן באפריקאים, אילת מלאה, ערד מלאה וכל המדינה סובלת ואף אחד לא רוצה כאן הגירה, ואני יכול להבין מאיפה זה בא.

ניצן הורוביץ: מצד שני, אתם צריכים להבין כאן את התמונה הכללית.

ניצן הורוביץ: למה אתם חושבים שיש את הקשיים האלה?

ניצן הורוביץ: סתם?

ניצן הורוביץ: מדי שבוע מופיעה כאן קבוצה אחרת מאוד מכובדת, עם זכויות – הפעם זה אתם, לפני שבוע היו כאן נכי צה"ל, לפני שבועיים היו אלה קשישים, לפני כמה שבועות היו קבלנים – וכל אחד רוצה את העובדים הזרים.

ניצן הורוביץ: כל אחד רוצה הגדלת מכסות וכל אחד רוצה שיביאו רק עוד ועוד כי עובדים ישראלים לא מוכנים.

ניצן הורוביץ: אני מכיר את כל הנימוקים וכולם יפים וטובים.

ניצן הורוביץ: עובדים ישראלים לא רוצים, עובדים ישראלים לא באים, אלה עבודות קשות מדיי, ישראלים לא רוצים לעבוד בסיעוד, ישראלים לא רוצים לעבוד בחקלאות, ישראלים לא רוצים לעבוד בבניין, ישראלים לא רוצים לעבוד בכבישים ולכן אנחנו צריכים זרים.

ניצן הורוביץ: באותה נשימה, באותה ועדה, אותם אנשים לא רוצים כאן את המהגרים ומבקשים שיעיפו אותם, שיעיפו את הילדים שלהם, אנחנו לא רוצים, הם משנים את האיזון הדמוגרפי במדינה, אנחנו מוצפים, 350 אלף, הגבול פרוץ, אוי ואבוי.

קריאה: אל תקשור אותם אל התאילנדים.

ניצן הורוביץ: כל אחד עם חלקת האלוהים הקטנה שלו.

ניצן הורוביץ: באמת, אני מכבד כל אחד.

ניצן הורוביץ: באים הסיעודיים ונכי צה"ל ומבקשים שלא נקשור לפיליפינים כי רק פיליפינים עובדים בסיעוד.

ניצן הורוביץ: באים החקלאים ואומרים רק תאילנדים נמצאים במשקים והם לא בורחים, הם צמודים והכל בסדר.

ניצן הורוביץ: כל אחד כאן מגיע מדי שבוע עם דרישות מאוד חזקות ואני מבין מאיפה זה בא.

ניצן הורוביץ: ענף החקלאות הוא ענף חשוב, אני בהחלט מכבד את זה, כל ענף הוא חשוב, הבניין גם הוא חשוב, הסיעוד גם הוא חשוב, בתי החולים גם הם חשובים, טיפול בקשישים גם הוא חשוב, וכל אחד רק רוצה עוד עובדים ועוד עובדים.

ניצן הורוביץ: באותה נשימה – ואתה אדוני היושב-ראש, אתה חלק מזה – אתה אומר בצורה הכי חדה וברורה נגד הצפת המדינה בעובדים זרים.

ניצן הורוביץ: אתה עושה את זה בלי סוף.

ניצן הורוביץ: צריך שיהיה כאן איזה הגיון.

ניצן הורוביץ: צריך שיהיה הגיון.

ניצן הורוביץ: המדינה צריכה להחליט.

ניצן הורוביץ: אי אפשר להחזיק את המקל משני הצדדים.

ניצן הורוביץ: אתה מכניס הגירה ולא מעניין אותי איך יקראו לזה, אם יקראו לזה עובדים זרים, מסתננים, אורחים, או מהגרים.

יעקב כץ: אני מבקש שתאמר מה אתה מציע.

ניצן הורוביץ: אני לא חלילה נגד החקלאים, אני לא נגד הקשישים, אני לא נגד נכי צה"ל, אני לא נגד הקבלנים, אני לא נגד בעלי המסעדות האתניות, אני לא נגד כל קבוצה וקבוצה מכובדת, אזרחים ישראלים טובים שרוצים להתקיים מהענף שלהם.

ניצן הורוביץ: אני בהחלט מבין את זה.

ניצן הורוביץ: מצד שני, באים לכאן ואומרים שיש לנו במדינה בעיה נוראית של עובדים זרים.

ניצן הורוביץ: אתה אומר לי שהתאילנדים לא קשורים או המהגרים לא קשורים, או המסתננים לא קשורים.

ניצן הורוביץ: תבין, אני לא נגדך אבל צריך לפעמים לראות את התמונה היותר רחבה.

יעקב כץ: אני מבקש שתסיים את דבריך כי יש עוד אנשים שרוצים להתייחס.

ניצן הורוביץ: אי אפשר לקיים את הדיון הזה מתוך בועה.

ניצן הורוביץ: משעה 10:30 עד 11:30 אנחנו עם החקלאים ובשעה 11:30 עם הסיעודיים ואחר כך עם הפיליפינים.

יעקב כץ: אם היית שומע את ההקדמה האינטליגנטית שלי, היית מבין.

יעקב כץ: אני נותן לך לומר את דבריך אבל אני מבקש לסיים כי יש עוד אנשים.

ניצן הורוביץ: אני גם שומע אותך לא היום אלא אני שומע אותך מדי שבוע.

ניצן הורוביץ: האנשים האלה לא שומעים אותך מדי שבוע והם לא יודעים מה אתה אומר על העובדים הזרים במדינת ישראל.

יעקב כץ: הם כולם שומעים.

קריאה: מהגרים.

ניצן הורוביץ: כן, מהגרים.

ניצן הורוביץ: אצלכם אלה עובדים זרים, אצלנו אלה הם מהגרים ואצלם הם מסתננים.

קריאה: אצלנו אלה הם תאילנדים.

ניצן הורוביץ: משפט סיום.

ניצן הורוביץ: הבעיה הזאת היא לא רק בעיה ישראלית.

ניצן הורוביץ: בכל העולם יש בעיה של עובדים זרים והגירה.

ניצן הורוביץ: בעיות מאוד גדולות.

ניצן הורוביץ: אני אומר לכם - ותאמינו לי, זה לא מכוון נגדכם אלא אני מנסה כאן להסתכל על הדבר מנקודת מבט לאומית ממלכתית – שברגע שמכניסים הגירה למדינה ולא משנה איך תקראו לזה, עובדים זרים, עובדים אורחים, עובדים ארעיים, שוהים זמניים, לא משנה איך תקראו לזה, מאוד קשה להוציא הגירה אחר כך מהמדינה.

ניצן הורוביץ: לכן נוצרה בישראל בעיה שיש לנו היום 350 אלף עובדים זרים.

ניצן הורוביץ: אתם באים מנקודת המבט שלכם שאני מאוד מכבד אותה.

יעקב כץ: אני מבקש ממך לסיים את דבריך.

יעקב כץ: חברים, מי שיפריע, אני אוציא אותו החוצה.

יעקב כץ: אני אומר לכם שאני אוציא החוצה מהוועדה אם לא ייתנו לחברי הכנסת לדבר באופן חופשי.

יעקב כץ: אנחנו לא בדיון של המושב או של הקיבוץ או של החבר'ה אלא כאן כאשר אדם מדבר, נותנים לו לסיים את דבריו.

ניצן הורוביץ: אני מסיים את דבריי.

יעקב כץ: אתה מסיים את דבריך עכשיו.

ניצן הורוביץ: אני אומר את הדברים ואתם יודעים באיזה מאבק ציבורי אני נמצא עכשיו.

ניצן הורוביץ: אני נמצא במאבק נגד גירוש ילדי הזרים, ילדים שנולדו כאן בישראל.

ניצן הורוביץ: אני נגד גירושם.

ניצן הורוביץ: אני לא שר הפנים שאומר שהם מביאים מחלות וצריך להעיף אותם מכאן.

ניצן הורוביץ: אני נגד.

ניצן הורוביץ: אני כאילו באותו צד שלכם אבל צריך לראות את הדברים קצת מנקודת מבט יותר רחבה.

יעקב כץ: תודה.

יעקב כץ: אני מבקש לפני שחברי הכנסת יביעו את דעתם לשמוע את אבו וילן שייתן סקירה גם על הנושא של החקלאים.

505: אני רוצה לומר על מה הדיון.

505: התאחדות חקלאי ישראל חתמה על הסכם ב-12 במאי עם ממשלת ישראל בשיתוף פעולה מלא עם משרד החקלאות לגבי הפתרון ארוך הטווח של נושא החקלאות הישראלי.

505: העיקרון היה הסכמה על כך שתוך חמש וחצי שנים אנחנו יורדים מהמספר שהיה ב-2008 - 28,500 – לשנת 2009 עם 27,500, לשנת 2010 עם 26 אלף, וכך ממשיכים עד 19 אלף.

יעקב כץ: אגב, איך תצליחו בשנת 2015 לעבוד עם 19 אלף כאשר היום אתם זקוקים ל-27 אלחף?

505: אני כבר אומר.

505: במקביל הממשלה התחייבה להשקיע 350 מיליון שקלים מכספי מדינה – עם סכום כפול מזה שיצטרכו להשקיע החקלאים – בהכנסת טכנולוגיות מתקדמות במיכון חדשני, דבר שיאפשר במקומות בהם יש פריצת דרך להחליף עבודה בהון ובצורה כזאת לייעל את המערכות.

505: הראייה ארוכת הטווח אומרת שלאורך זמן לא נוכל להשתית חקלאות על עבודה זולה בכמויות המוניות משום שהתחרות בעולם ובמקומות אחרים תפגע בנו, וזה ברור.

505: לכן הסכמנו.

505: אבל נאמר גם – שיהיה ברור לפרוטוקול – שכל שנה תהיה בדיקה לגבי כמה טכנולוגיות, כמה ניתן להחליף, מה יש ונעשה את זה בצורה מושכלת כדי לא לפגוע ולכרות את הענף עליו אנחנו יושבים.

505: משרד החקלאות הוביל שורה של מהלכים של בדיקה והתחלנו לזוז, אבל אז הסתבר דבר אחד, כפי שקורה במקומותינו, ועל זה רבותיי הדיון ולא על שום דבר אחר.

505: הממשלה אמרה ב-12 במאי שפותחים את השמים מיידית.

505: מפברואר 2009 סגרו את השמים, אמר את זה חבר הכנסת חרמש, והמציאות היא שכרגע יצאו 5,000 וזה המספר שחסר.

505: כל התירוצים מבחינתי לא קיימים.

505: הממלכה לא מקיימת באורח ציני את ההסכם עליו היא חתמה, אני קיבלתי הרבה מאוד שאלות מהחקלאים כמו למה אני הולך להסכם ארוך טווח, למה אנחנו מוכנים לשלם כך ולא לשלם אחרת וכולי.

505: הכל קיבלתי באהבה אבל מדינה שרוצה להתמודד ברצינות עם נושא העובדים הזרים, ככה היא מתייחסת להסכם כזה?

505: פעם ראשונה בהיסטוריה שהחקלאים ברצון ובהסכמה אמרו במהלך של שש שנים נרד אבל להכניס טכנולוגיות ומיכון.

505: יושבת כאן כל הצמרת הפקידותית של משרד הפנים.

505: אדוני היושב-ראש, אפשר לספר סיפורים רבים, אבל זה לא משנה כהוא זה.

505: אני לא נפגשתי באנשים האלה אבל את כל השמות אני מכיר.

505: כל חוליה בשרשרת כאשר היא רוצה – ומי כמוך מכיר את זה – היא תעבוד כך שבתוך שבועיים יתחילו להגיע עובדים.

505: יש כאן מחסור אמיתי של 3,000 עד 4,000 עובדים.

505: אנחנו בשנת 2010 נתייצב על 26 אלף, אבל בינתיים למה הערבה זועקת?

505: כי הם עכשיו בשיא עונת הקטיף.

505: הם משלמים את המחיר.

505: אנשים שכל אחד מהם השקיע מאות אלפי שקלים מכספו והם מפסידים עכשיו סכומי עתק כי המדינה, בגלל מאבקים פוליטיים, שינתה את דעתה.

505: אני רוצה לומר שאני מכיר טוב את הדברים.

יעקב כץ: תדבר עניינית ומעשית.

505: עניינית לגמרי.

יעקב כץ: בנושא הזה אני אתך, בניגוד לדעתו של חבר הכנסת הורוביץ.

יעקב כץ: אני רוצה להביא לכאן את החקלאות.

יעקב כץ: תגיד לי מה צריך לעשות.

505: אדוני היושב-ראש, בהסכם שנחתם ב-12 במאי נאמר שבבניין אישרו אז 10,000 עובדים, בסיעודי אישרו 40 אלף עובדים, בחקלאות אישרו 26 אלף עובדים.

505: כל המאורגנים, הם לא מעבר ל-80 אלף עובדים.

505: כל ההתמודדות עם הבעיה היא על 200 אלף האחרים ולא אתנו.

505: אין לנו שום בעיה עם משרד החקלאות, עם משרד החקלאות אנחנו מתואמים לאורך כל הדרך.

505: יש כרגע 2,000 איזוני תיקים, יש 1,200 הברקות, אפשר בקלות להגיע לסיום.

505: אם שר הפנים רוצה, תוך שבועיים יהיו 4,000 הברקות וייגמר איזון התיקים.

505: בחודש נובמבר-דצמבר יגיעו העובדים החסרים.

505: זה עניין של החלטה של שר אחד.

יעקב כץ: תודה רבה.

יעקב כץ: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

יואל חסון: תודה אדוני היושב-ראש, אני שמח להיות פעם ראשונה בישיבת הוועדה שלך.

יעקב כץ: אתה תמיד מוזמן.

יעקב כץ: תענוג לשמוע אותך.

יואל חסון: אני רוצה להתייחס לסוגיה כי בעיניי היא סוגיה משמעותית.

יואל חסון: קודם כל, בעניין הנושא העקרוני של הגירה בישראל.

יואל חסון: יש לי כבוד והערכה לכל מי שעוסק בנושא של פיקוח על הגירה למדינת ישראל.

יואל חסון: בנושא של עובדים זרים ובנושא של מי שמנסים להיכנס לכאן באופן לא חוקי, אני אומר לכם שאי אפשר לברוח מהעניין הזה.

יואל חסון: כל דמוקרטיה שמנסה להגן על עצמה, יש לה מערכת הגירה יעילה וראוי שכך יהיה.

יואל חסון: בוודאי עם הבעיות האובייקטיביות הדמוגרפיות שיש במדינה הזאת, ראוי שיהיה כאן פיקוח אמיתי ורציני על נושא ההגירה.

יואל חסון: אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו פריצות בתחום הזה.

יואל חסון: אני אומר לכם שזה בדמנו וזה בעיניי אינטרס לאומי ואסטרטגי.

יואל חסון: זאת עובדה.

יואל חסון: אגב, אני רוצה לומר לחבר הכנסת הורוביץ שיש הבדל גדול מאוד בין אדם שמגיע לכאן, מקים משפחה, בא לכאן כדי לקבוע את ביתו לבין אדם שבא לעבוד בערבה או בא לעבוד בצפון תל-אביב.

ניצן הורוביץ: איש אינו בא לכאן כדי לקבוע את משפחתו.

ניצן הורוביץ: הם באים כרווקים או כרווקות.

שי חרמש: אנחנו מדברים על החלטת ממשלה.

שי חרמש: תפתחו דיון על כל מדיניות ההגירה?

שי חרמש: יש החלטת ממשלה, תבצעו אותה.

שי חרמש: עכשיו מדברים אתי על הגירה בתל-אביב.

יואל חסון: אני אומר שזה לטמון את הראש באדמה, לקבל מישהו שמקים כאן משפחה ולקרוא לו עובד זר ולקרוא לו מישהו שיש לו כאן זכויות.

יואל חסון: אין לו זכויות.

יואל חסון: הוא נכנס לכאן באופן לא חוקי, אז אין לו זכויות.

יואל חסון: בסופו של דבר צריך להבין שיש הבדל בין מהגר לא חוקי לבין מי שבא לעבוד כאן.

יואל חסון: עכשיו אני נכנס לעניין עצמו.

יואל חסון: צריך להבין בצורה ברורה, ולפני שנתיים היה לי על זה ויכוח עם חבר הכנסת מאיר שטרית בוועדת הכלכלה, שאין מי שיעבוד בחקלאות זולת עובדים זרים.

יואל חסון: נקודה.

יואל חסון: לא צעיר שתשלם לו 20 אלף שקלים בחודש, אני לא מכיר אחד ואני חי בסביבת צעירים שבשביל 20 אלף שקלים בחודש, אפילו נטו, יבוא לעבוד בערבה או יבוא לעבוד בבקעה לקטוף תמרים או לעבוד בחממות באזורים האלה.

יואל חסון: זה לא יהיה.

יואל חסון: אני מסכים עם חבר הכנסת שי חרמש שנושא החקלאות שונה באופן קריטי מתחומים אחרים, כי אם לא קוצרים את האדמה , אם לא קוטפים ואם לא עושים את כל הפעולות הנדרשות, זה הולך לזבל.

יואל חסון: זה פשוט נרקב.

יואל חסון: לכן אני מתפלא על ציבור החקלאים.

יואל חסון: אני אומר לכם שהמאבק שלכם הוא מאבק צודק.

יואל חסון: אסור להדביק אותו לנושא ההגירה הכוללת, לכל הנושא הזה של אנשים שהם מהגרים בלתי חוקיים שבאים ומגדלים והם חיים ורוצים להישאר כאן.

יואל חסון: זה לא קשור.

יואל חסון: צריך את הפיקוח על אלה שעובדים כאן.

יואל חסון: לכן אני מתפלא עליכם ציבור החקלאים.

יואל חסון: אני לא חקלאי, אני חקלאי זעיר, יש לי שיח עגבניות בבית, אבל חוץ מזה אני לא עושה שום דבר.

יואל חסון: אגב, יוצאות לי עגבניות מעולות.

יואל חסון: אבל אני אומר לכם שיש כאן כתובת אחת ברורה.

יואל חסון: עם כל הכבוד, לא משרד הפנים ולא אף אחד אחר אלא במדינת ישראל יש אדם שקוראים לו שלום שמחון והוא ממונה על החקלאות בישראל, עליו האחריות להבטיח שהחקלאות בישראל תמשיך לשגשג, להתפתח ולהצליח.

יואל חסון: הוא נושא באחריות.

יואל חסון: הוא יכול לטלטל אתכם בין שר הפנים לבין שר אחר, לבין הפקיד הזה ולבין הפקיד ההוא.

יואל חסון: הוא מטלטל אתכם והוא מוציא את עצמו מהסיפור הזה.

יואל חסון: אם אני הייתי שר חקלאות – גם אם אני לא חקלאי, אבל על אחת כמה וכמה אם אני חקלאי – אני לוקח אחריות על נושא החקלאות בישראל כמו ששר הבריאות לוקח אחריות על נושא הבריאות בישראל.

יעקב כץ: חבר הכנסת חסון, אני מבקש לסיים כי יש כאן עוד אנשים שרוצים להתייחס.

יואל חסון: אני מסיים.

יואל חסון: משפט אחרון.

505: אם היית מכיר את הנתונים, אני לא בא להגן על שר החקלאות, חלק גדול מהחלטות הממשלה שלך, היום נאחזים בהן.

505: אל תזרוק את זה על שר החקלאות.

יעקב כץ: רבותיי, אנחנו רוצים להגיע בסופו של יום להחלטה שתועיל לכם.

יואל חסון: אני לא מכניס את זה לא לעניינים של קואליציה ולא לעניינים של אופוזיציה ואיזה ממשלות עשו את זה ולא עשו אחרת.

יואל חסון: כרגע יש מציאות שנוצרה שהיא קורית עכשיו.

יואל חסון: יש ממשלה שיכולה לתת לזה מענה.

יואל חסון: אני אומר לך שגם אם הייתי בקואליציה, הייתי אומר אותו הדבר כי אני מאוד מוקיר חקלאים, במיוחד בבקעה שם שירתתי, הייתי נחל"אי, בן גרעין בהיאחזות וגידלתי עגבניות שרי בחממות.

יואל חסון: ההצעה שלי אדוני היושב-ראש היא לקיים דיון מהיר ודחוף עם שר החקלאות ולהקציב לוח זמנים ברור לפתרון הבעיה כאשר שר החקלאות צריך לכנס ועדת שרים מאוד פשוטה או מנכ"לים – זה גם יכול להיות פתרון של מנכ"לים – כמו מנכ"ל הפנים, רשות ההגירה, מנכ"ל משרד ראש-הממשלה, מנכ"ל משרד החקלאות ושר החקלאות יכול להוביל את הפתרון.

יעקב כץ: תודה.

יעקב כץ: אני מבקש את מר עזרא רבינס, ראש המועצה ערבה תיכונה.

ישראל חסון: אדוני היושב-ראש, אפשר שאלה אינפורמטיבית?

ישראל חסון: יכול להיות שהחסרתי.

ישראל חסון: נמצא כאן נציג משרד הפנים?

מאיר שפיגלר: כן.

ישראל חסון: האם הוא יודע לתת לנו מספרים כמה פועלים חקלאים שהגיעו במשך חמש-שש השנים האחרונות נמצאים כאן בסיטואציה של שוהים בלתי חוקיים?

יעקב כץ: למיטב ידיעתי, כמאט שאין.

ישראל חסון: אני שואל את משרד הפנים.

מאיר שפיגלר: האם כבוד היושב-ראש רוצה שאני אשיב עכשיו?

יעקב כץ: כן.

מאיר שפיגלר: שאלת שאלה שהיא משתרעת על פני תקופה ארוכה מדיי.

מאיר שפיגלר: אני יכול לומר לך רק שיש לא הרבה, יחסית מעט, אבל ישנם לא מעט, זאת אומרת, במעט יש לא מעט כאלה שהם לא חוקיים, לא על בסיס זה שהם נמצאים כאן מעבר ל-63 חודשים אלא על בסיס זה שהם נכנסו פעמיים למדינת ישראל.

מאיר שפיגלר: אחרי שהם סיימו תקופה של חמש שנים הם נכנסו על בסיס זהות בדויה או שאולה ונמצאים כאן.

ישראל חסון: אני אחדד את השאלה ואני אומר לך למה אני שואל אותה.

ישראל חסון: אני הולך כאן ברוח הדברים שנאמרו כאן.

ישראל חסון: בסוף צריך להגיע לאופרציה ולא לוונטילציה.

ישראל חסון: אנחנו לוקחים כאן דברים רבים ביחד.

ישראל חסון: אני אומר לך שמאוד חשוב לוועדה שאתה עומד בראשה לקבל אינפורמציה מדויקת ולא אמירות באוויר.

ישראל חסון: אני מכיר באינפורמציה מדויקת מספרים.

ישראל חסון: כאשר אומרים לי שיש הרבה עם זהות כפולה, זה לא אומר לי.

יעקב כץ: הוא לא אמר הרבה.

מאיר שפיגלר: יש לי כאן רשימה של למעלה מ-400 עובדים תאילנדים שהגיעו לארץ בזהות מסוימת, נסעו בחזרה לתאילנד בהכוונה – ואני לא אומר שזה חל על כל החקלאים.

ישראל חסון: אני שואל שאלה פשוטה ותראה כמה אנחנו מתווכחים עליה.

יעקב כץ: השאלה היא ארוכה.

ישראל חסון: לא, היא לא ארוכה.

ישראל חסון: השאלה היא פשוטה.

ישראל חסון: אתה אומר לי שיש לך 400.

ישראל חסון: זאת התשובה שלך?

מאיר שפיגלר: אני לא נתתי מספר מדויק.

ישראל חסון: אפשר לקבל מספר מדויק?

יעקב כץ: נניח שהמספר הוא 400.

יעקב כץ: אני יושב-ראש הוועדה לנושא של עובדים זרים.

יעקב כץ: כאשר מדובר על הנושא של העובדים הזרים ולוקחים בהשוואה לחלק הסיעודי כמה נשארים, כמה עובדים זרים נשארו מעבר לחמש שנים בחלק הסיעודי, או כמה עובדים זרים נכנסו מסודן או מאריתריאה ואתה משווה אותם לתחום התאילנדי, העסק הזה הוא בטל בשישים.

ישראל חסון: אני מבין שהדיון כאן הוא על תחום החקלאות.

יעקב כץ: כן, על התחום החקלאי, אבל קיבלת תשובה שגם במקרה הזה מדובר באנשים שעזבו את הארץ אחרי חמש שנים וחזרו בזהות בדויה.

יעקב כץ: הבנו את הדברים.

יעקב כץ: אני מבקש ממר רבינס לומר את דברו.

עזרא רבינס: אני שלושים שנים בערבה, חקלאי מגדל פלפל, ניהלתי מחקר ופיתוח חקלאי במשך עשר שנים ואני מבין קצת בחקלאות.

עזרא רבינס: כיום אני ראש המועצה.

עזרא רבינס: אני חושב שאחרי שביליתי כאן אתמול, ואני שומע את חבר הכנסת הורוביץ, אני מציע שכמה שיותר מהר תעלו את 120 חברי הכנסת על אוטובוסים וקחו אותם לדרום, קחו אותם לפריפריה, תראו להם מה זה חקלאות, תראו להם מה זאת שמירה על הגבול.

ניצן הורוביץ: אני סיירתי.

ניצן הורוביץ: תבין, אנחנו באותו צד.

עזרא רבינס: אין מושג כזה עובד זר.

עזרא רבינס: יש עובדי חקלאות תאילנדים ותלמדו להפריד את זה.

עזרא רבינס: תאמינו לי שאם תבדקו את הנתונים, ואני מדבר על נתונים של אולי 15-20 שנים, אתם תגלו שאולי עשרה תאילנדים במקרה הטוב נשארו בארץ.

עזרא רבינס: תבדקו את הנתונים.

עזרא רבינס: זאת עבודה מקצועית של משרד האוצר לחבר ולעשות מישמש.

עזרא רבינס: אני מאוד אשמח אם תעבירו את התמונות האלה ביניכם כי אני שואל את עצמי איך זה שבערבה התיכונה – ומי שמכיר את האוכלוסייה – משתוללים על הכביש כבר שבוע שלישי.

עזרא רבינס: יש כאן כמה תמונות של חקלאים שמקיפים את אנשי משטרת ההגירה שהגיעו לחצבה, כפי שמפקד המשטרה תיאר, עם מוטות ברזל ומוטות עץ.

עזרא רבינס: תוכלו מהתמונות האלה ללמוד משהו על חקלאים.

עזרא רבינס: החקלאים לא מחזיקים לא מוטות ביד, לא ברזל ולא עץ.

עזרא רבינס: החקלאים משתמשים בידיים.

עזרא רבינס: תעבירו את התמונות ביניכם ותתרשמו.

יהודה בן-עזרא: מדברים עלי ואני רוצה להגיב.

יעקב כץ: אני אתן לך את רשות הדיבור.

יעקב כץ: בישיבה הקודמת שהייתה כאן עם יוסי אדלשטיין הוא הודיע כאן קבל עם ועדה שבנושא החקלאות הייתה טעות.

יעקב כץ: הוא אמר שזאת הייתה טעות שלא תחזור.

יהודה בן-עזרא: עם כל הכבוד, יוסי אדלשטיין עדיין לא מנהל שלי.

יעקב כץ: אנחנו ניתן לך עוד מעט לומר את דבריך.

שי חרמש: יש כמה יעדים יותר חשובים מאשר החקלאים בערבה.

יעקב כץ: חברים, אני מבקש להירגע.

עזרא רבינס: אני מייצג את הערבה התיכונה.

עזרא רבינס: אני רוצה לומר שזה אזור שמבוסס מאה אחוזים על חקלאות, מועצה שלמה שחיה מחקלאות, מעל ל-50 אחוזים מהיצוא של תוצרת חקלאית ממדינת ישראל.

עזרא רבינס: יש לי מה לומר גם בעניין של חקלאות ישראל אבל זה לא התפקיד שלי כרגע.

עזרא רבינס: יש דוחות עבודה מסודרים שנעשו, גם עם אקשטיין, גם הנושא של הוועדה למחסור בעובדים זרים, שקוראים לזה עובדי חקלאות תאילנדים בענף החקלאות, שאומרים דברים מאוד ברורים לגבי הפריפריה הרחוקה והערבה.

עזרא רבינס: אני חושב שהגיע הזמן שיעמדו במה שאומרים המומחים.

505: רק לעזור לך.

505: הנייר שגלעד נתן הוא מדוח אקשטיין והוא טיוטה שלא חתומה.

505: אני עשיתי בה שינויים וכל הציטוטים כאן, תבדוק אותם כי הוא צודק לגמרי במה שהוא אומר על דוח אקשטיין.

505: הוא שונה.

505: זה לא מה שנאמר כאן.

עזרא רבינס: אם מותר לי לסכם ולצטט לפחות מומחים ששמעתי לאחרונה מדברים, זה לא רק במדינת ישראל אלא זה בכל הארצות המתקדמות וזאת המציאות בכל העולם כאשר 10 אחוזים הם עובדים מבחוץ.

עזרא רבינס: האוצר מנסה לעשות כאן משהו מלאכותי וזה על הגב שלנו.

עזרא רבינס: אנחנו משלמים את המחיר ולכן מהומת האלוהים במה שקורה בערבה ואני חושב שהגיע הזמן לשנות את המצב.

עזרא רבינס: תודה.

יעקב כץ: לפני שאני אתן למר שפיגלר את האפשרות להגיב, לענות ולומר לנו איך דואגים החקלאות לא תקרוס, אני מבקש מחבר הכנסת יוחנן פלסנר.

יוחנן פלסנר: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

יוחנן פלסנר: גם אני, כמו חברי למפלגה חבר הכנסת חסון, לראשונה אני משתתף בישיבת הוועדה אבל הנושא הזה חשוב לי בצורה מיוחדת.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, הבעיה הבסיסית כאן, גם מקריאה של החומרים, גם משמיעת החברים – והאמת שאני הגעתי לנושא הזה גם מפניות של החברים בערבה, גם של חקלאים שפנו אלי – אני חושב שהבעיה הבסיסית, להבנתי, היא שהשעון החקלאי והשעון הבירוקרטי לא מסונכרנים ואי אפשר לצפות לסנכרן אותם.

יוחנן פלסנר: להתחיל לבוא עם כל מיני מלים בירוקרטיות שאנחנו מחכים לאיזון תיקים ואנחנו מחכים לחתימת הסכמים בין מדינות כאשר העונה החקלאית היא בפתח - והיא כבר התחילה ואנחנו בעצם הולכים לפספס עונה שלמה - זה בעצם לומר: חברים, לא מעניינת אותי העונה שלכם, לא מעניין אותי היצוא, לא מעניין אותי שמעל 50 אחוזים מהיצוא של מדינת ישראל מתנהל מאזור ספר שהמציא שיטות חקלאות מדהימות.

יוחנן פלסנר: אני חזרתי מסיור של ועדת החוץ והביטחון בסין ודיברו אתי על ההמצאות הישראליות בתחום החקלאות.

יוחנן פלסנר: כל העולם מדבר על זה ואנחנו, אנחנו יודעים טוב מאוד שאם החבר'ה התאילנדים לא יעשו את העבודה, לא יעשו אותה אחרים.

יוחנן פלסנר: זה לא קשור לבעיית ההגירה הכללית כי אנחנו מכירים את הנתונים שהם אחר כך חוזרים למקום ממנו הם באו, אנחנו יודעים שזה לא קשור לבעיה הרחבה, לא הבירוקרטית, לא הבעיה של הצורך בחוקי הגירה והסדרת ההגירה שזה נכון אבל זה לא קשור לדיון הזה.

יוחנן פלסנר: מאידך, אנחנו יודעים שבאים אלינו לכנסת לרוב בבקשות כאלה ואחרות שאמורות להטיל מעמסה על תקציב המדינה, ודרך אגב, לרוב כולם צודקים לפחות מבחינת הנכונות של התביעות שלהם.

יוחנן פלסנר: הם רוצים עוד זכאויות לזה, והם רוצים תקציב מדינה לפה וכולי.

יוחנן פלסנר: פעם ראשונה שבאים ואומרים שהם לא רוצים שקל מהמדינה אלא הם רק רוצים שלא יפריעו להם, הם נמצאים במקום, הם שומרים על הגבול, האוכלוסייה שם באמת היא מלח הארץ, האוכלוסייה המדהימה ביותר, ויושבים כאן כמה בירוקרטים שמתחילים להסביר לך עם ניירת על איזונים ומקשים, וזה בניגוד להחלטות ממשלה.

יוחנן פלסנר: חברים, אני חושב שלא אחריות על פקיד זה או אחר שבא ומבחינתו הוא רואה את חלקת האלוהים הקטנה שלו ומתפרנס מזה שהוא מקשה על ההוא ומקשה על ההוא ומעביר ניירת מכאן לשם, אלא יש כאן ממשלה בישראל והממשלה צריכה לקחת אחריות כדי לא לאפשר לענף הזה לקרוס.

יוחנן פלסנר: אנחנו צריכים לפנות בעניין הזה גם לשר החקלאות, גם לשר הפנים וגם לראש-הממשלה, להוציא קריאה אליהם ולומר שאנחנו רוצים ששר הפנים ושר החקלאות יבואו לכאן תוך שבועיים עם הפתרון של הבעיה.

קריאה: לא שבועיים.

קריאה: חייבים עכשיו.

יוחנן פלסנר: זאת צריכה להיות קביעה של הוועדה בכללותה ושל כל חברי הכנסת.

יוחנן פלסנר: אני חושב שכאן האחריות שלנו כאשר הממשלה מאבדת כיוון וכל פקיד כטוב בעיניו יעשה.

יוחנן פלסנר: כאן אנחנו צריכים להביא את הקריאה הזאת ולפתור את הבעיה.

יעקב כץ: מה שיפה בישיבה זה שכל חברי הכנסת הם מהאופוזיציה.

יעקב כץ: זה כבר דבר גדול.

יעקב כץ: דבר שני, רובם – להוציא ניצן שגם אמר בשולי הדברים שהוא בעד – הם בעד.

ניצן הורוביץ: אני יכולתי להיות מאוד נחמד וכולם ימחאו לי כאן כפיים.

ניצן הורוביץ: אני יושב מדי שבוע ורואה את הדברים האלה.

יעקב כץ: אנחנו כמו ראשי ממשלה, יש לנו את הכוח לומר מה שאני הקדמתי, ותן לי בבקשה לומר את הדברים כי אני עדיין יושב-ראש הוועדה.

יעקב כץ: אנחנו צריכים לראות את הדברים מה כלל אל הפרטים ולא מהפרטים אל הכלל.

יעקב כץ: יש בעיה גדולה של עובדים זרים וצריכה להיעשות פעילות של חינוך גם עם הציבור הכללי וגם עם הציבור החרדי וגם עם הציבור הדתי, ללמד את בני יהודה – פעם אמרו ללמד את בני יהודה קשב – עבודה חקלאית.

ניצן הורוביץ: אני אזכיר לך את זה.

יעקב כץ: אנחנו צריכים לעשות מאמצים שיהיו פה כמה שפחות עובדים זרים.

יעקב כץ: אני חושב שאנשי ההתיישבות היו שמחים מאוד, גם הקיבוצניקים, גם המושבניקים וגם עם ישראל בכלל, אם כל העובדים שהיו עובדים בחקלאות היו כולם ישראלים כפי שהיה בזמן בן-גוריון, חנקין, בן-צבי, לפני שמונים שנים.

יעקב כץ: אבל מה נעשה, קרו דברים.

יעקב כץ: אנחנו צריכים להיות מספיק ישרים, אמיתיים ואחראים.

יעקב כץ: אני רוצה, מר שפיגלר, לקבל תשובה.

יעקב כץ: אני לא רוצה שבזמננו יקרה מה שקרה לפני שנים כאשר חקלאים התאבדו, שמערכות קרסו ושמשפחות התרסקו.

יעקב כץ: יש לנו אחריות גם כלפי היצוא הישראלי של המיליארדים אבל יש לנו לא פחות אחריות כלפי אחד הציבורים הטובים ביותר במדינה וזה הציבור של הקיבוצניקים והמושבניקים.

יעקב כץ: יש לנו אחריות כלפיהם ואי אפשר לשבת בתוך החדרים שלנו ולראות את הדברים רק במספרים.

יעקב כץ: אני רוצה לדעת – וכאן אני מבקש את תשובתך – איך דואגים שהמערכת הזאת לא תקרוס, שמשפחות לא תקרוסנה, ושיגיע לכאן תוך חודש מספר העובדים התאילנדים, ואני מדבר על תאילנדים כי תאילנדים באים ותאילנדים הולכים.

יעקב כץ: אפילו אלה שנמצאים כאן – כמו שיהודה אומר – במצב לא חוקי, הם כאלו שהלכו ובאו בזהות שאולה.

יעקב כץ: אין לנו כאן מציאות של אנשים שנשארים מעבר לזמן, כמו שאנחנו מוצאים במציאות של עובדים זרים אחרים.

יעקב כץ: אנחנו לא רואים אותם מגיעים מגבול מצרים ומוברחים לכאן כמו האריתריאים והסודנים ואלה הם אנשים לא חסרי זהות אלא הם באים עם דרכון ואפשר להוציא אותם מכאן.

יעקב כץ: הם לא מקימים כאן משפחות, כמו שאמר חבר הכנסת יואל חסון, אלא הם באים לכאן לזמן קצוב ועם 95 אחוזים מהם, כך הבנתי, אין לנו בעיות.

יעקב כץ: איך אנחנו גורמים לכך שהמערכת לא תקרוס, שהיצוא לא מקטן, שהמשפחות לא תהרסנה?

יעקב כץ: זאת השאלה שעליה אני רוצה לקבל תשובה.

ניצן הורוביץ: חבל שלא נמצא כאן נציג שירות התעסוקה.

ניצן הורוביץ: אני מבקש שבפעם הבאה הוא יוזמן לישיבה.

יעקב כץ: בת-שבע רושמת.

ניצן הורוביץ: צריך להיות כאן נציג שירות התעסוקה שידבר על עובדים ישראלים.

ניצן הורוביץ: אם אין, אין.

ניצן הורוביץ: אבל אם יש כמו שאנחנו שומעים בוועדה הזאת כל שבוע, אני רוצה לדעת.

יעקב כץ: בנושא של הערבה, זה קשה מאוד.

ניצן הורוביץ: היושב-ראש, אי אפשר להשלים את הדיון בלי הסוגיה הזאת של עובדים ישראלים.

יעקב כץ: אני מודיע לכולכם שכמו שהחלטנו שלא ננוח ולא נשקוט עד שתהיה גדר שתמנע את כניסתם של האריתריאים, אנחנו לא ננוח ולא נשקוט והנושא יבוא לדיון שבוע אחרי שבוע.

יעקב כץ: אני לא אתן למערכת ההתיישבות לקרוס.

יעקב כץ: זה לא יהיה.

יעקב כץ: חבר הכנסת חסון יעזור לי, אתה תעזור לי וגם חבר הכנסת הורוביץ יעזור לי, ואנחנו לא ניתן למשפחות להתרסק.

יעקב כץ: אנחנו כאן הבטחנו וזה יהיה שבוע אחרי שבוע עד ששר הפנים ושר החקלאות ייתנו תשובה איך המערכת הזאת לא קורסת.

יוחנן פלסנר: אם ידאגו לזה רבע ממה שדואגים לרשת אל המעיין, אנחנו נהיה בסדר.

יעקב כץ: אין לנו כאן אף אחד מ-ש"ס שיכול להשיב.

מאיר שפיגלר: ברשותך, לפני שאני אנסה לתת תשובה לשאלתך, אני רוצה לומר כמה דברים.

מאיר שפיגלר: ראשית, יש החלטות ממשלה וכעובדי מדינה, גם אתה בטח שואף לכך שאותם עובדים יממשו הלכה למעשה את החלטות הממשלה.

מאיר שפיגלר: לכן אני רוצה להסתייג מחלק מדבריו של חבר הכנסת פלסנר לגבי זה שיש מוטיבציה יתרה של עובדים מן המניין שלא ללכת ולעשות את המוטל עליהם אלא להקשות, לפגוע ולא לתת את השירות שהם נדרשים לתת לאלה שבאים לקבל אותו מהם.

מאיר שפיגלר: כולם בסופו של יום עושים בדיוק את מה שהריבון מחליט.

מאיר שפיגלר: כרגע אנחנו במשטר דמוקרטי, יש ממשלה, יש כנסת, וזה מה שאנחנו עושים.

מאיר שפיגלר: לגבי החקלאים.

מאיר שפיגלר: ראשית, חלק מהדברים שנאמרו כאן הם לא מדויקים וזה בלשון המעטה.

מאיר שפיגלר: אני אתן לכם דוגמאות.

מאיר שפיגלר: בנובמבר ודצמבר, למרות שלא הייתה החלטת ממשלה לגבי מספר העובדים הזרים לשנת 2009.

מאיר שפיגלר: בשנת 2008 נכנסו 775 ו-445 עובדים זרים מתאילנד, לחקלאות.

מאיר שפיגלר: זה בוודאות מלאה.

יעקב כץ: אבו וילן, אתה מאשר את זה?

מאיר שפיגלר: הוא לא צריך לאשר.

מאיר שפיגלר: אני מאשר.

יעקב כץ: אני רוצה לדעת אם זה באמת נכון.

505: אדוני היושב-ראש, הוא אמר שנת 2009.

מאיר שפיגלר: לא, אני לא אמרתי.

505: הוא דיבר על נובמבר 2008.

מאיר שפיגלר: אני אשלים את דבריי.

יעקב כץ: לי מותר להתערב כי אני היושב-ראש ושאלתי שאלה את וילן.

505: נובמבר 2008.

מאיר שפיגלר: אני אשלים את דבריי.

מאיר שפיגלר: אני יודע בדיוק מה אני אומר.

מאיר שפיגלר: בנובמבר ודצמבר 2008 נכנסו סדר גודל של 445 ו-775 עובדים.

מאיר שפיגלר: בינואר-פברואר 2009, למרות שלא הייתה החלטת ממשלה בנושא היתרים לעובדים זרים בחקלאות, והרי אתם יודעים את זה טוב מאוד, נכנסו 1,063 עובדים.

מאיר שפיגלר: במרץ-אפריל נכנסו עוד סדר גודל של כ-1,500 עובדים בתחום החקלאות למרות שלא הייתה החלטת ממשלה בנושא.

מאיר שפיגלר: אני חושב שנעשתה כמיטב האפשרות עבודה ללכת לקראת החקלאות בנושא העובדים הזרים בחקלאות כדי שלא ליצור מצב של נזק בלתי הפיך.

מאיר שפיגלר: נכון, יצאו גם עובדים זרים בחקלאות.

יעקב כץ: כמה?

קריאה: יצאו פי שתיים.

מאיר שפיגלר: לא נכון.

מאיר שפיגלר: יש לי את המספרים.

מאיר שפיגלר: ברשותכם, הדברים הרי נרשמים כאן ואני עומד מאחורי כל מילה ומילה שאני אומר.

מאיר שפיגלר: אפשר לבדוק את הדברים לאחר מכן ולאמת ולעמת אותם.

מאיר שפיגלר: בשנת 2009, מה-1 בינואר 2009 – את הבדיקה עשיתי ביולי 2009 – יצאו סדר גודל של כ-3,000 עובדים זרים, אני לא אומר את המספר המדויק, ונכנסו כ-2,500 ומשהו עובדים זרים בתחום החקלאות.

מאיר שפיגלר: יש הפרש של מספר בודד של מאות עובדים זרים בחקלאות, בין אלה שיצאו באותה תקופה לבין אלה שנכנסו.

מאיר שפיגלר: אבל יש לזכור שלצאת היו חייבים לצאת על בסיס החלטות כנסת ישראל שמעל 63 חודשים עובד זר לא רשאי ולא יכול להישאר בארץ, ולהיכנס לא יכלו להיכנס מכיוון שלא הייתה שום החלטה של ממשלת ישראל להתיר לאנשים להיכנס כעובדים זרים לארץ לפני שבכלל התקבלה ההחלטה לגבי מכסת ההיתרים שהוקצו לעובדים זרים בחקלאות.

מאיר שפיגלר: את זה ראוי לדעת.

505: ב-12 במאי יש החלטת ממשלה על פתיחת השמים.

מאיר שפיגלר: אני דיברתי עד יולי.

505: במאי הוחלט על פתיחת השמים.

מאיר שפיגלר: אני אשיב על זה.

מאיר שפיגלר: אני גם קראתי את המכתב שלך בנושא וגם עניתי עליו.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, ראוי לדעת שההנחיות כדי לא לפגוע בחקלאים – ולאף אחד אין מוטיבציה לפגוע באף אחד מאלה שבאים לקבל שירות, לפחות במה שזה נוגע אלינו – המוטיבציה שלנו לא ללכת וליצור בעיות של יש מאין ולפגוע שלא לצורך.

מאיר שפיגלר: לראיה, האכיפה בחקלאות נעשית אך ורק בנושאים שקשורים לעובדים זרים שנמצאים מעבר ל-63 חודשים בארץ או עובדים זרים בחקלאים שנכנסו שלא כדת וכדין מלכתחילה, קרי, שהם נכנסו על בסיס של זהות שאולה או בדויה או זהות חלופית.

מאיר שפיגלר: לראיה, אני אומר לכם את זה באחריות מלאה, לא פועלים כנגד חקלאים שיש במחיצתם עובדים זרים גם אם אין היתר כדין ובלבד שהעובד הזר שנמצא שם לא חרג משני הדברים שאמרתי קודם לכן.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, אני רוצה לומר לכם שניתנה הוראה מפורשת, גם של שר הפנים וגם של מנכ"ל משרד הפנים, לנסות ולסייע מעבר לשוטף לאותם מקומות בהם יש מצוקה אמיתית.

מאיר שפיגלר: קרי, בעיקר בדרום.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לתת לכם נתונים.

מאיר שפיגלר: בנתב"ג נערכו עד ליום חמישי בשבוע שעבר איזוני תיקים ל-33 אחוזים מהחקלאים באזור.

מאיר שפיגלר: בבאר-שבע, 32 אחוזים.

מאיר שפיגלר: באילת, 46 אחוזים.

מאיר שפיגלר: אגב, באילת, ראוי שתדעו, יש מוטיבציה יתרה לעובדים שנמצאים שם בלשכה לדרבן את החקלאים לבוא ולבצע איזוני תיקים.

מאיר שפיגלר: יש שם מצב שפונים אל החקלאים כדי שהם יבואו לבצע איזון תיקים ואין שם צוואר בקבוק.

מאיר שפיגלר: מי שמקבל את הבקשה, מגיע באותו יום ועושים לו איזון תיקים, ואני אומר לכם את זה באחריות מלאה.

יעקב כץ: נמצא כאן נציג משרד הפנים והוא מסביר ונותן נתונים שלתחושתי מראים שהולכים לקראת החקלאים.

יעקב כץ: אני לא רואה שמה שאמרתם זה נכון בצורה מוחלטת.

קריאה: לא מכניסים חדשים.

יעקב כץ: הוא אומר לך שכן.

מאיר שפיגלר: עוד לא סיימתי את דבריי.

קריאה: השמים סגורים.

מאיר שפיגלר: עוד דבר שראוי לומר.

מאיר שפיגלר: יש פריסה שהיא יותר רחבה ממה שהיה בעבר לגבי הלשכות שמטפלות באיזוני תיקים והמוטיבציה שלנו היא לקרב ככל שניתן את השירות לאותו גורם שהוא נדרש לו, במקרה הזה חקלאי ישראל.

יעקב כץ: דיברת על 32 אחוזים.

יעקב כץ: מה עושים כדי להגיע למאה אחוזים?

מאיר שפיגלר: אני אשיב.

מאיר שפיגלר: גם סוגיית נתב"ג בוודאי ידועה לחקלאים.

מאיר שפיגלר: לא מזמן הייתי בסיור בזמנו עם ראש הרשות, מר יעקב גנות, בעין יהב אם אני לא טועה.

שי חרמש: מנכ"ל משרד התחבורה היום.

מאיר שפיגלר: נכון.

מאיר שפיגלר: הייתה מצוקה של נתב"ג כאשר לפעמים אי אפשר להיכנס לשם.

מאיר שפיגלר: זה מקום לראותו בלבד מבחוץ.

מאיר שפיגלר: אנחנו אומרים לכם שהתקבלו החלטות על ידי מנכ"ל המשרד, בגיבוי כמובן של שר הפנים, לעשות את הכל באופן מיידי ולהעביר – וזה יהיה בעתיד הקרוב מאוד – את הפעילות כלפי כל אלה שנדרשים להברקות ולאיזוני תיקים מחוץ לנתב"ג במסגרת כל הלשכות בפריסה ארצית.

מאיר שפיגלר: לעניין השכלופים.

מאיר שפיגלר: גם זאת נקודה או החלטה שהיא אך ורק רלוונטית לחקלאי ישראל.

מאיר שפיגלר: אין את זה בשום תחום אחר של עובדים זרים.

מאיר שפיגלר: בהתאם לצרכים של העובדים הזרים בתחום החקלאות, יש אפשרות לבצע ניודים.

יעקב כץ: מי הגורם הממשלתי שמאזן ויושב מול החקלאים?

יעקב כץ: אם נניח בערבה שדה פלפלים הולך להיגמר, כדי שלא ייפול, הוא יכול לקבל כרגע ממקום אחר.

מאיר שפיגלר: הנוהל בנושא הוא מאוד פשוט.

מאיר שפיגלר: כל עוד מדובר במושב, ההעברה של העובדים משטח אחד לשטח שני, נעשית בצורה עצמאית לחלוטין בלי צורך בבירוקרטיה מזערית.

יעקב כץ: מעבירים מחקלאי נניח בחצבה.

מאיר שפיגלר: אם אתה ואני נמצאים באותו מושב ולך יש שטח ולי יש שטח, ואתה כרגע לא צריך את כל מכסת העובדים הזרים שיש לך, ואני כן צריך אותם, אתה יכול להעביר אותם אלי בלי אישור של מישהו.

יעקב כץ: ואם הוא בדרום וזה בצפון?

מאיר שפיגלר: אני אשיב.

מאיר שפיגלר: לגבי מעבר של עובדים זרים בחקלאות ממושב אחד למושב אחר שלא נמצאים באותה מסגרת של מועצה אזורית, הדבר נעשה כדבר שבשגרה על בסיס העברת המידע ללשכה כדי שיהיה רישום ואפשר יהיה לאתר בכל רגע נתון היכן נמצא כל אחד ואחד מהעובדים הזרים בחקלאות בארץ.

מאיר שפיגלר: הדבר נעשה עד כה לפני שהוחלט על איזון התיקים באופן שוטף לגמרי.

מאיר שפיגלר: מאז ההחלטה לבצע איזון תיקים, ואנחנו משתדלים לעשות אותה רגע לפני ולא רגע אחרי כדי לא לפגוע, נכון הדבר, אנחנו עושים את זה במקביל לאיזוני התיקים כי הרי ריבונו של עולם, יש מוטיבציה להסדיר את הנושא הזה.

מאיר שפיגלר: מדינה ריבונית צריכה לדעת מה קורה עם אלה שהם לא אזרחיה או תושביה כדת וכדין.

מאיר שפיגלר: היא צריכה לדעת מה קורה.

מאיר שפיגלר: זה א'-ב' של ריבונות.

מאיר שפיגלר: לכן מנסים כרגע לסיים את הליך איזון התיקים, הגם שבהחלטת הממשלה ביחד עם משרד החקלאות – ויוסי נמצא כאן – סוכם שהדבר הזה יתבצע עד לשלהי פברואר 2010.

מאיר שפיגלר: אני מודיע לכם רבותיי שזה יהיה הרבה יותר קצר.

מאיר שפיגלר: אני לא רוצה להתחייב כאן בנפשי כי הרי זה נרשם.

שי חרמש: אתה יכול לומר לפרוטוקול.

מאיר שפיגלר: אני מקווה מאוד שזה יהיה במהלך תחילת דצמבר 2009, אז נסיים את כל הליך איזון התיקים ולאחר מכן ניתן מענה.

מאיר שפיגלר: יוסי, זה בעיקר אליך.

יוסי ישי: אני אומר יותר מזה, אני מסכים אתך.

מאיר שפיגלר: בסדר, אבל אני רוצה שתשמע כדי שתסכים אתי גם בהמשך.

קריאה: הוא לא עונה על הקטע.

קריאה: עד אז העונה תסתיים.

מאיר שפיגלר: אני אשיב.

505: הבעיה היא מתי יגיעו אנשים.

יעקב כץ: אני רוצה להבין משהו.

יעקב כץ: אתה אמרת עד מאי-יוני 2009 נכנסו כ-2,000 ויצאו כ-2,500.

מאיר שפיגלר: 2,500 ו-3,000.

יעקב כץ: בהערכה, מיולי ועד היום עברו עוד ארבעה-חמישה חודשים, מה קרה מאז?

יעקב כץ: כמה יצאו?

קריאה: תגיד את האמת.

יעקב כץ: חברים, יושב כאן נציג בהיר כל כך ואני רואה גם מישיבות קודמות שהוא מאוד איכפתי ורוצה לעזור.

יעקב כץ: אל תהפכו את האוהבים לאויבים.

יעקב כץ: אני גם מאמין לו ואני חושב שצריך לנהוג בכבוד.

יעקב כץ: דברי חכמים בנחת נשמעים.

מאיר שפיגלר: אני אענה לך, אבל לפני כן עוד שני משפטים, ברשותך.

מאיר שפיגלר: עוד דבר שנעשה לטובת החקלאים.

מאיר שפיגלר: שוב, כדי לא לפגוע אלא לסייע וגם על זה יכולים להעיד אנשי משרד החקלאות, ההיתרים לשנת 2009 ניתנו על בסיס 2008 בלי להערים קשיים ובלי לבדוק.

יעקב כץ: כמה היו?

מאיר שפיגלר: 27,500 היתרים כאשר מספר העובדים הזרים הוא לא 27,500 – אני מתקן את כבוד היושב-ראש – אלא המספר הוא 26 אלף וגם זה נקבע בהחלטת הממשלה בעצה אחת עם כל הגורמים הרלוונטיים.

מאיר שפיגלר: מדוע?

מאיר שפיגלר: משום העובדה שבשנת 2010 אמורים להיות 26 אלף עובדים זרים ומדינת ישראל, גם בעקבות בג"צים שנדונו בנושא, צריכה להכין את עצמה.

מאיר שפיגלר: כלומר, האורגן הפעיל על פי החלטות ממשלה צריך לנתב את הדברים כך שבאותה נקודת זמן שהוחלט לגביה להפחית את העובדים הזרים, מספר העובדים הזרים שיהיו בארץ יהיו בהתאם להחלטת הממשלה.

505: אני כתבתי את זה.

מאיר שפיגלר: אני ראיתי את הבג"ץ.

מאיר שפיגלר: אני אביא לך את הבג"ץ.

505: לא, זה לא בבג"ץ.

505: לא נאמר ב-1 בינואר אלא נאמר במהלך.

מאיר שפיגלר: נמצא כאן יוסי ישי.

מאיר שפיגלר: תגיד.

505: אל תטעה את הוועדה.

מאיר שפיגלר: אני לא מטעה את הוועדה.

מאיר שפיגלר: נמצא כאן יוסי ישי ואני יכול גם להביא את הכתובים.

מאיר שפיגלר: אתם פשוט טועים.

מאיר שפיגלר: כלומר, ככל שניתן הלכנו לקראת ואפילו בפניות חריגות של חקלאים שהועברו ממשרד החקלאות למיטב זיכרוני אין פנייה אחת שלא נענתה.

מאיר שפיגלר: עד כדי כך שלמרות שהיינו אמורים לחלק את ההיתרים בין היתרים רגילים של 26 אלף לבין היתרים של עידוד היצוא של 1,500, גם כאן הלכנו לקראת החקלאים והסתכלנו על זה כעל מכסה אחת של 27,500 היתרים.

יעקב כץ: על מה ההפגנות של אנשי הערבה?

מאיר שפיגלר: אני אשיב על זה.

מאיר שפיגלר: אני לא אתחמק.

יעקב כץ: על מה הייתה זעקתם של אנשי הערבה?

מאיר שפיגלר: אני לא אתחמק.

מאיר שפיגלר: אני אשיב על זה.

505: לא רק של אנשי הערבה אלא של כל הארץ.

יעקב כץ: אבל זה בא לידי ביטוי בערבה.

505: אי כיבוד ההסכם על ידי ממשלת ישראל.

505: לא פותחים את השמים.

יעקב כץ: על אי כיבוד הסכמים, עדיין אנשים לא יוצאים לרחובות.

יעקב כץ: אנשים יוצאים לרחובות כאשר הם מרגישים שהם נחנקים.

קריאה: אנשים נפגעו.

יעקב כץ: שאלתי ובקשתי.

יעקב כץ: אני רוצה להיות תכליתי.

מאיר שפיגלר: אני אשיב לנקודה שיש חס וחלילה כוונה ללכת נגד החקלאים.

מאיר שפיגלר: חס וחלילה, לא היה ולא נברא ורציתי להראות לכם, בעובדות ולא באמירות, שזה לא נכון.

יעקב כץ: אני רוצה לדעת מה ניתן לעשות היום כדי שהחקלאים ירגישו טוב.

יעקב כץ: אם זה כרוך בזה שאני אהיה מעורב בפגישות יום ולילה, בהבאת אנשים, תגיד לי ונראה איך מתארגנים.

יעקב כץ: אני איש פרקטי.

יעקב כץ: אני רוצה לדעת מה עושים מחר כדי שתוך חודש יהיה פתרון.

קריאה: מתוך תשעה היתרים יש לי שלושה תאילנדים בארץ.

קריאה: מה אני עושה?

קריאה: איך אני מגדל?

קריאה: אין דבר כזה לגדל עם שליש מכוח האדם.

קריאה: מחר יחליטו שאני אגדל בלי מים.

קריאה: איך אפשר?

קריאה: עשיתי איזון וביקשתי, אבל אי אפשר לעבוד עם שליש מכוח האדם.

505: הוא נתקע בהברקה.

505: הוציאו הברקה, ועכשיו יש שם גברת בשם רינה ועד שהיא מאשרת, יוצאת הנשמה.

קריאה: השמים סגורים.

קריאה: אמרו לי במשרד הפנים באילת שהשמים סגורים.

קריאה: חקלאים מתחילים לגנוב אחד מהשני כי אין להם מה לעשות.

קריאה: אין שום פתרון.

חיים חבלין: אם אתם רוצים שנגיע למצב שחקלאי יתאבד, בדרך הזאת אנחנו נגיע לזה.

חיים חבלין: תבינו.

חיים חבלין: לא יכול להיות שכאן מתארים שהכל בסדר אבל המצב לא בסדר.

יעקב כץ: אני מדבר בשמכם ואני אומר את מה שאתה אומר.

יעקב כץ: תנו לי לנהל את הישיבה.

יעקב כץ: אם אתה תדבר ותחזור על מה שאני אמרתי, מה הועילו חכמים בתקנתם?

יעקב כץ: אתה חוזר על מה שאני אמרתי.

יעקב כץ: אני רוצה להיות פרקטי ואני רוצה לשאול שאלה כי היו מקרים שחקלאים התאבדו.

יעקב כץ: לפי ההתנהגות, זה לא עניין של אי כיבוד הסכמים אלא יש לך תחושה שיש איזשהו משבר עם החבר'ה הטובים האלה, שהם לא אנשים אלימים והם לא אנשים פורעי חוק והם לא אנשים שדרכם להשתולל.

יעקב כץ: אני רוצה לדעת איך תוך חודש אף אחד מהחקלאים לא בא לכאן יותר.

יעקב כץ: אני רוצה לדעת איך הפתרון בפועל ולא איך שולחים הברקות וכולי.

יעקב כץ: אני רוצה לדעת איך מביאים את האנשים מתאילנד, את המספר הזה שמאפשר את העבודה.

יעקב כץ: זה מה שמעניין אותי ועל זה אני רוצה לקבל תשובה.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב-ראש, אנחנו גם צריכים לקבל הבהרות על מדיניות השמים הסגורים ומה המשמעות שלה.

מאיר שפיגלר: קבל עם ועדה אני אומר לכל החקלאים כאן ואלה שלא כאן, בטח יקבלו את המידע לגבי מה שהיה כאן, שמי שעשה איזון תיקים ואכן על בסיס החלטת הממשלה נקבע שבמסגרת השכלופים נכון לעכשיו הוא זכאי למכסה מסוימת, למספר מסוים של עובדים זרים – אגב, לאו דווקא מתאילנד אלא מכל מקום למרות שתאילנד היא המקום השגרתי, אבל בהחלט זה יכול להיות מכל מקום.

505: אל תטעה את היושב-ראש.

505: מי שיש לו שלושה תאילנדים, לא יכניס לשם וייטנאמים.

505: תבין מה הוא אומר לך כאן.

מאיר שפיגלר: אני לא אומר כלום.

505: הוא אומר גם מקומות אחרים.

505: ההסכם עם IOM לא עובד לא בגלל ישראל.

505: מה שהוא אומר לך עכשיו זה חצי שנה כי לא יחזיק חקלאי כמה תאילנדים וכמה ממקומות אחרים.

505: זה לא עובד הדבר הזה.

505: כאן זה נופל.

יעקב כץ: לכן ביקשתי לדעת.

מאיר שפיגלר: מר וילן, אתה שמעת ממני את האותיות IOM? לא.

מאיר שפיגלר: לא שמעתי ממני דבר כזה.

מאיר שפיגלר: אתה אמרת.

מאיר שפיגלר: אל תכניס לי מלים.

מאיר שפיגלר: אני רק רציתי לדייק כי כל הזמן אומרים תאילנד וצריך לדעת שזה לא רק מתאילנד.

מאיר שפיגלר: אני חוזר ואומר שוב שהחלטת ממשלה, זה עיקר העיקרים.

מאיר שפיגלר: אתם רוצים לקבל את העובדים כדי שחס וחלילה לא תפגעו או לא תיפגעו יתר על המידה בעבודה החקלאית במשקים.

מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים את אותו הדבר.

מאיר שפיגלר: זאת הנחיה של שר הפנים ומנכ"ל משרד הפנים שהיום הוא גם ממלא מקום ראש רשות ההגירה.

מאיר שפיגלר: מי שעשה איזון תיקים ולא אישרו לו את ההברקות, שישלח את הפניות אלי.

מאיר שפיגלר: אני אטפל בהן.

מאיר שפיגלר: אני מודיע לכם שאין שום הנחיה, שום הנחיה, לעכב או להכביד על ההברקות שאושרו כדין.

מאיר שפיגלר: אני אומר לכם את זה באחריות מלאה והדברים מוקלטים כך שממילא אני אעמוד מאחורי דבריי.

505: איזה אחוז מההברקות אושר?

שי חרמש: כמה הברקות יצאו?

505: מה המפתח?

505: כמה אחוזים מההברקות מאושרים?

יעקב כץ: אני רוצה לתת לכם את הכתובת האי-מייל שלי ואני מבקש מכל חקלאי להעביר אלי באי-מייל, ואני באופן אישי אסע אליך ואשב אתך.

יעקב כץ: אני לא רוצה שיעמוד כאן חקלאי ויאמר שיש לו הברקות, יש לו הכל, אבל אין לו עובדים.

505: חיים חדד מרכז את הנושא בהתאחדות.

505: כל הפניות מועברות אליו.

יעקב כץ: אני מבקש לקבל את הרשימה המדויקת של החקלאים שאושרו ועדיין נמצאים בחוסר של עובדים.

יעקב כץ: אני אשב אתו, חוץ מזה שאתם תשבו אתו.

יעקב כץ: אתה תקבל אותי אצלך ללשכה?

מאיר שפיגלר: כן.

יעקב כץ: אני אשב אתו מחר-מחרתיים ונעבור על השמות ונראה מה קורה.

יעקב כץ: אני מבקש שהכל יהיה אצלי היום.

505: קח אתך את שי חרמש.

505: הוא מומחה בהברקות.

יעקב כץ: יום ולילה אפשר להעביר אלי את כל השמות ואת כל הפרטים.

טל שפירא: יש בעיה של בוחנים.

יעקב כץ: אני אטפל בזה.

יעקב כץ: אני עובד שלך.

מאיר שפיגלר: במאמר מוסגר אני רוצה שתדעו עוד דבר.

מאיר שפיגלר: עוד תופעה שהייתה לגבי החקלאים, והיא חשובה לעניין השמים הפתוחים.

מאיר שפיגלר: עד לאחרונה ההברקות של עובדים בחקלאות נעשו בשונה מכל תחום בו מובאים לארץ עובדים זרים וזה נעשה על בסיס של מכסות ולא על בסיס פרטני של הנתונים אודות אותו עובד זר שמגיע לכאן.

מאיר שפיגלר: זה גרר בפוטנציאל דבר שהמדינה רוצה לעקור אותו מן השורש ומן היסוד, של פלייניג ויזה.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא כרגע, ולכן יתכן שזה גורם לעיכוב מסוים אבל לא מתוך זדון ולא מתוך כוונת מכוון חלילה וחס, שמתקנים גם את הדבר הזה והעובדים הזרים שיובאו לכאן יהיו באופן פרטני על בסיס אחד ואחד, הזהות שלו, ולא על בסיס של הברקת 10, 20, 15 עובדים וסופרים אותם אחד לאחד ומעלים אותם למטוס ורק לאחר מכן כאשר מגיעים לארץ רואים אם הם זכאים או לא זכאים להיכנס לכאן.

505: תגיד שהמשמעות היא עיכוב של כמה חודשים.

מאיר שפיגלר: לא, לא נכון.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר לכבוד היושב-ראש שידע שהסוגיה הזאת התפוצצה דווקא לא מאתנו.

מאיר שפיגלר: לא חיפשנו את זה כי גם לא ידענו.

מאיר שפיגלר: זה התפוצץ בגלל קונסול ישראל שיושב בשגרירות ישראל בתאילנד שזעק את זעקת משרד החוץ לעניין והייתה ישיבה עם נציגי משרד החוץ, לפני כחודש.

מאיר שפיגלר: הדבר הזה עלה על השולחן ומיד נתנו מענה כדי שהסוגיה הזאת תיפתר.

505: איך פותרים את הבעיה כדי שהם יגיעו?

מאיר שפיגלר: בוא נראה אם זה יתעכב או לא.

יעקב כץ: אני העובד שלכם לא בשכר.

יעקב כץ: תעבירו אלי היום את כל השמות ומחר אני אצלך.

505: אדוני היושב-ראש, מה שהוא אמר לך עכשיו הוא שעובד מצפון תאילנד טס 12 שעות לשגרירות ישראל בבנגקוק כדי להירשם ולעבור מסדר זיהוי, לחזור לצפון תאילנד ואז לרדת חזרה לבנגקוק.

מאיר שפיגלר: לא.

505: זה לא יעבוד.

מאיר שפיגלר: חס וחלילה, זה לא כך.

יעקב כץ: אנחנו נפתור את הבעיה.

מאיר שפיגלר: אגב, אני רוצה לומר לך שגם פיליפינים שמביאים אותם לעניין הסיעוד, הם פרוסים על פני מדינה די גדולה ובדרך כלל מביאים אותם ממקומות נידחים.

מאיר שפיגלר: אנחנו יודעים את זה.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת, התופעה הזאת, אם היא קיימת ואמורה חס וחלילה להכביד על החקלאים, היא מכבידה על כל אחד ואחד מהסקטורים האחרים.

מאיר שפיגלר: כך שצריך להיות הגון עד הסוף.

מאיר שפיגלר: אני בסך הכל עובד מדינה שאמור ללכת ולממש הלכה למעשה את החלטות הריבון ובסך הכל אנחנו מנסים לעשות את זה בצורה טובה.

מאיר שפיגלר: גם אתה היית חבר כנסת והיית רוצה שאני אעשה את זה בצורה הטובה.

505: צריך לסגור פער של 3,000 והשיטה שלך אומרת עוד שלושה-ארבעה חודשים עיכוב.

מאיר שפיגלר: לא.

מאיר שפיגלר: ממש לא.

מאיר שפיגלר: בוא נבדוק.

505: עד שאתה תראה, הוא יגמור את העונה.

יעקב כץ: יש לי כאן את גלעד נתן ממרכז המחקר והמידע של הכנסת שרוצה לומר מילה.

גלעד נתן: יש נקודה שעולה במסמך שלי שהיא לא קריטית בדיון הזה שמתקיים עכשיו אבל היא תהיה קריטית בעוד שנתיים ואז נשב לדון כאן על אותה בעיה.

גלעד נתן: בקביעת המדרג היורד לא הופיעה בהחלטת הממשלה התייחסות מיוחדת לאזורים בהם לא תוכלו להחליף בעובדים ישראלים.

גלעד נתן: זאת אומרת, הערבה תיתקע עוד שנתיים ועוד שלוש.

מאיר שפיגלר: מי אמר לך את זה?

מאיר שפיגלר: אתה טועה.

מאיר שפיגלר: יש 30 אחוזים תוספת.

גלעד נתן: ה-30 אחוזים תוספת, ממה היא ועל בסיס איזה חישוב ואיך זה יורד?

גלעד נתן: שלא יאמרו את זה בעוד שנתיים כי גם לפני שנתיים כתבתי שיהיה את המחסור הזה והנה אנחנו רואים אותו.

גלעד נתן: אנחנו נעמוד בפני מחסור באזורי הפריפריה ב-30 אחוזים.

גלעד נתן: החלטת הממשלה והסיפור של העובדים מוייטנאם הולך ליצור בעיות קשות בתחום ואין שום הצדקה כרגע, לפני שמסדירים איך מביאים עובדים מוייטנאם, להגביל עובדים על בסיס של 80 אחוזים או 20 אחוזים.

יוסי ישי: שש-שבע הערות קצרות.

יוסי ישי: הוויכוח המהותי אם יהיו עובדים תאילנדים וכמה עובדים יהיו תאילנדים, החקלאות תסתיים.

יוסי ישי: יש הסכם שחתומה עליו הממשלה, איגוד חקלאי ישראל, והוא אושר בממשלה, קבע את המכסה וקבע את המדרג.

יוסי ישי: זה נושא ראשון.

יוסי ישי: נגמר הסיפור, יש הסכם ברור עד 2015.

גלעד נתן: ההסכם הזה גם מחסל את החקלאות בישראל.

יוסי ישי: הנושא המהותי הראשון הסתיים כי יש הסכם ברור.

יוסי ישי: נגמרו הוויכוחים על המכסות.

יוסי ישי: הייתה הצעת החלטה בתחילת השנה שבאה ואומרת שכמות העובדים תרד ב-3,000 עובדים, נגמר הסיפור ויש החלטה ברורה.

יוסי ישי: הערה שנייה.

יוסי ישי: בין 200 ל-500 עובדים מסיימים את תקופת השהות בארץ ועל פי החוק הם עוזבים אותה.

יוסי ישי: זה צד אחד.

יוסי ישי: הצד השני הוא שהחל מיום חתימת ההסכם עד היום לא נכנס עובד אחד והמשמעות היא שיש כאן גירעון שהוא מצטבר כל הזמן.

יוסי ישי: הערה שלישית.

יוסי ישי: אני מסכים עם מה שאמר מאיר שפיגלר ואני מעיד שכל משרדי הממשלה – וזה גם משרד האוצר וגם משרד הפנים – יוצאים מעורם, עד האחרון שבהם, כדי לעשות את הכל כדי לעמוד בהסכם.

יוסי ישי: הבעיה היא החלטת בג"ץ והחלטות ממשלה בכל הנוגע לסכומים הנגבים מהעובדים כדי שיבואו לעבוד בארץ.

יוסי ישי: זאת הבעיה המרכזית.

יוסי ישי: בגלל הדבר הזה קיימת בירוקרטיה די מסובכת שהביאה אותנו למצב הנוכחי.

יוסי ישי: מה אנחנו עושים.

יעקב כץ: אומר שי חרמש או אבו וילן שאפשר תוך חודש לפעול.

יוסי ישי: לא ניתן בשום פנים ואופן.

יעקב כץ: תוך חודשיים.

יוסי ישי: לא ניתן.

יוסי ישי: רגע.

יוסי ישי: אני אסביר.

יעקב כץ: יש בעיה אקוטית כרגע של שדות שהיבולים קורסים ונובלים.

יעקב כץ: אני לא רוצה שזה יקרה ולכן אני שואל שאלה.

יעקב כץ: מה עושים במהירות האפשרית כמו שידעו ישראלים לעשות פעם, לדאוג במהירות שהמכסה הזאת תתמלא במהירות האפשרית.

יוסי ישי: אני רוצה להיות ריאלי ואני חושב שאין מי שמכיר את התהליך יותר טוב ממני.

יוסי ישי: גם אם כולם יצאו מעורם, אני לא רואה בחודשיים הקרובים יותר מכמה מאות עובדים שמגיעים בפועל.

יוסי ישי: אני לא רואה אלפים למרות שמגיעים לחקלאים אלפים.

יוסי ישי: אני אומר את הדברים מהסיבות שמניתי: החלטת בג"ץ, החלטות ממשלה.

יעקב כץ: בעוד שלושה חודשים?

יעקב כץ: בעוד ארבעה חודשים?

יוסי ישי: זה כן.

יוסי ישי: מה עושים בתהליך.

יוסי ישי: כל מה שקשור באיזון תיקים – דרך אגב, איזון תיקים נדרש בין היתר משום שאף אחד לא יודע, שמעתי כאן מספרים, באמת כמה עובדים זרים תאילנדים יש בארץ.

יוסי ישי: אף אחד לא יודע.

יוסי ישי: פעולת איזון תיקים נועדה כדי שמשרד הפנים ידע את המספר המדויק.

יוסי ישי: לכן עד שלא יודעים את המספר המדויק, נותנים לכל חקלאי חלק קטן מהמכסות שמגיעות לו.

טל שפירא: וגם לא פותחים את השמים.

יוסי ישי: אני שתקתי.

יוסי ישי: תנו לי לדבר.

יוסי ישי: איזון התיקים – ואני מתנסח בזהירות – יכול להיעשות עד סוף חודש זה.

יוסי ישי: לפחות מנקודת ראות של הפקידות, הפקידות ערוכה לסיים את איזון התיקים עד סוף החודש הזה.

יוסי ישי: מה זה נותן?

יוסי ישי: מאיר שפיגלר אמר.

יוסי ישי: אם החלטת הממשלה הגבילה את כמות ההברקות שנותנים לכל מעסיק בגלל שלא יודעים את התמונה הכללית, ויש טבלה שאומרת מה מקבלים – וכאן אמרו 30 אחוזים, וכאן אמרו 50 אחוזים – ברגע שאיזון התיקים מסתיים, הטבלה לא קיימת יותר.

יוסי ישי: אז כל חקלאי אמור לקבל את כל המחסור במלואו.

יוסי ישי: זאת פעולה שצריך לעשות אותה ואנחנו עושים מאמץ ואמרתי, ככל שזה תלוי בפקידים – ואני אומר את זה בזהירות – בסוף החודש הזה יסתיים איזון התיקים.

יוסי ישי: רמת נגב יסתיים במהלך השבוע הזה.

יעקב כץ: כבוד המנכ"ל, שאלה.

יעקב כץ: איך בכל זאת ניתן להביא תוך חודשיים את הכמות הדרושה ולצאת מעורנו ולמצוא את השכל היהודי שיש לו את הפתרונות, להפוך עולמות ולהגיע למצב כזה שהחקלאים יקבלו, בהנחה שאיזון התיקים יסתיים עד סוף החודש הזה, את הכמות למרות שזה נראה בלתי הגיוני.

יעקב כץ: יש דברים שמדינת ישראל הצליחה לעשות עם הראש שלה ועם היוזמה שלה ועם הכשרון שלה.

יעקב כץ: אולי נשלח עוד אנשים לשם וכולי.

יעקב כץ: אם מדובר בחרדה לגורל יצור, של אנשים, של משפחות, איך מדינת ישראל יוצאת מדעתה ועושה את זה?

יעקב כץ: זאת השאלה שאני שואל.

יעקב כץ: לא איך בצד הנורמלי זה בלתי אפשרי, אלא זאת השאלה שאני שואל.

יעקב כץ: תגיד לי איך זה כן אפשרי.

יעקב כץ: תגיד לי איך יוצאים מדעתנו.

יעקב כץ: תגיד לי עוד כוח אדם, עוד אנשים.

יוסי ישי: לא, זה לא אנשים.

יעקב כץ: תגיד לי מה צריך לעשות.

יוסי ישי: הבעיה היא לא אנשים.

יוסי ישי: הנושא המרכזי שאנחנו צריכים לעמוד במבחן בג"ץ - זאת לא המשלה, אלא זה כבר בג"ץ – בכל מה שקשור בסכומים הנגבים מהעובדים כדי להגיע לארץ.

יוסי ישי: אנחנו צריכים להוכיח לבג"ץ שעשינו את הכל, ואנחנו איתרנו כבר כל מיני שיטות ואני אומר מה עשינו מיד כדי לעמוד במבחן הזה.

יוסי ישי: למשל, בניגוד אפילו להחלטת הממשלה הגענו להסכמה עם משרד האוצר שאנחנו מטילים את האחריות הזאת על הגופים.

יוסי ישי: אנחנו עושים שני פיילוטים, אחד בערבה ואחד במועצה אזורית אחרת, כאשר המועצה האזורית באה ואומרת: תנו לי להביא את העובדים, אני אחראית שלא ייגבה מהם יותר ממה שצריך.

קריאה: מתי זה יהיה?

יוסי ישי: כבר.

קריאה: מה זה כבר?

יעקב כץ: זה לא יועיל להביא אפילו עובד אחד.

יעקב כץ: אני רוצה לשאול שאלה ואני שואל אותה פעם שלישית.

יעקב כץ: אני עכשיו ראש-הממשלה שלך ואני אומר לך שאני מבקש כרגע שתוך חודשיים יגיעו לכאן 4,000 עובדים.

קריאה: זה לא מספיק.

חיים חבלין: תוך שבוע נוחת כאן בואינג עם 700 עובדים, כי אחרת אין מה לעשות.

חיים חבלין: אומרים כאן שטויות.

יעקב כץ: אני שואל את השאלה מה ניתן לעשות כדי להציל.

יעקב כץ: עוד שלושה-ארבעה חדשים, אתה מציל אפס.

יעקב כץ: אבו וילן, כאיש שעשה הרבה דברים בחיים, אם נניח מטילים עליך היום, ממשלת ישראל.

505: אני אגיד לך בדיוק איך.

505: הוא אומר לשגרירות בבנגקוק שאת כל הבדיקות הם עושים אחרי כן.

505: לוקחים 747, עוברים הליך מהיר שם, מודיעים לחברות ולבג"ץ שאם אחד מהם יעשה פויילשטיק שהם עושים, ממשלת ישראל תתבע אותו למשפט מיד, ומעבירים נוהל זריז.

505: הממשלה לוקחת אחריות והיא עושה את זה.

יוסי ישי: זה המצב כמו שאמרתי נכון להיום.

יוסי ישי: בסך הכל, כמו שאמרתי, כדי שנבין גם העניין.

יוסי ישי: הסמכות בנושא הזה של משרד הפנים, שלא יהיה בלבול כאן, אבל אני אומר כמשרד החקלאות עכשיו שמשרד הפנים ומשרד האוצר עושים את הכל.

יוסי ישי: הקושי שלנו הוא שאנחנו צריכים לעמוד במבחן בג"ץ.

יעקב כץ: עומד כאן מר רבינס שאומר לך שהולכת להיות כאן קריסה טוטלית אם אני לא מביא 700 עובדים מיידית.

יעקב כץ: מה אנחנו עושים כדי שהם יגיעו?

505: שר המשפים יכול לענות לבג"ץ.

מאיר שפיגלר: אם אושרו 700 הברקות על בסיס החלטת הממשלה ואיזוני התיקים שנעשו, אני אומר לכם שאני לוקח את זה עלי, אבל תביאו את הנתונים והם יוברקו מיד.

דב ליטבינוף: עם כל הכבוד לחקלאי ישראל, המצב בערבה ובים המלח הוא המצב הקשה ביותר וצריך לתת פתרון עם כל הבירוקרטיות וכל הדברים שנאמרו.

דב ליטבינוף: צריך להביא מחר 500-600 עובדים לערבה ואם לא, הערבה והחקלאים של דרום ים המלח קורסים.

דב ליטבינוף: הם פשוט קורסים.

יוסי ישי: מה קורה עם החקלאים באשכול?

יוסי ישי: מה קורה עם החקלאים בנגב?

דב ליטבינוף: עם כל הכבוד, אני לא מייצג את כל החקלאות בארץ.

דב ליטבינוף: הבעיה היא בעיה של כולם, אבל מחר בבקר החקלאים של הערבה הם החקלאים הראשונים שקוטפים.

דב ליטבינוף: מועצה אזורית תמר, צפון הערבה, אפילו קוטפים טיפה מאוחר יותר מאשר בערבה.

דב ליטבינוף: יש מצב קריטי כרגע שחקלאים יקרסו.

דב ליטבינוף: גם בשנה שעברה לא הייתה עונה מי יודע מה וכך גם לפני שנתיים.

דב ליטבינוף: אני אומר לכם באופן חד משמעי שהסיפור הזה של התאגדות, הוא לא סיפור שנמצא סתם ככה באוויר אלא הוא סיפור אמיתי.

יעקב כץ: אני ביקשתי להעביר אלי את כל החומרים.

יעקב כץ: אני אגיע באופן אישי אליו כדי לטפל בעניין.

דב ליטבינוף: אדוני היושב-ראש, גם עזרא וגם אני במועצות לא גדולות מכירים את כל התושבים אחד לאחד.

דב ליטבינוף: אנחנו מכירים את הבעיות ויודעים שאין אוכל גם במקרר.

דב ליטבינוף: אני אומר לכם חד משמעית שזה לא דבר שנמצא סתם באוויר.

דב ליטבינוף: עם כל הכבוד, ואני רוחש כבוד לעבודה שנעשית במשרד הפנים וכל הדברים שנאמרו כאן, אבל צריכים להביא בסביבות 500-600 עובדים מחר בבוקר.

דב ליטבינוף: זה שאמרו חודשיים, זה לא עוזר.

יעקב כץ: יהודה, תגיד את דבריך, אחריך חיים חבלין ואחר כך חדד.

יהודה בן-עזרא: אני רוצה לציין לגבי יחידת עוז.

יעקב כץ: אנחנו מאוד מעריכים את יחידת עוז ומאוד אוהבים אותה.

יעקב כץ: עלו והצליחו.

יהודה בן-עזרא: אני רוצה לומר שיחידת עוז שאני עומד בראשה היא לא נגד אף אחד.

יהודה בן-עזרא: היחידה בסך הכל הוקמה לאכיפת החוק.

יהודה בן-עזרא: אין לי בעיה עם עובדים זרים שהם חוקיים, בוודאי שאין לי בעיה עם חקלאים, פשוט אנשים לא מכירים את העבר שלי.

יהודה בן-עזרא: אני קיבוצניק לשעבר.

יעקב כץ: איזה קיבוץ?

יהודה בן-עזרא: קיבוץ מזרע.

יהודה בן-עזרא: אני גם גרתי חמש שנים בבסיס עובדה, אשתי הייתה גננת ביוטבתה, כך אני מכיר את החקלאות גם בערבה.

יהודה בן-עזרא: אני באמת לא אויב של אף אחד.

יהודה בן-עזרא: אני בא רק לאכוף את החוק ומטעם החוק אני מגיע.

יהודה בן-עזרא: אני באמת חושב שהחקלאים מהווים מספר אחד בארץ ביצוא אבל גם צריך להבהיר כמה דברים, ושפיגלר אמר דברים שאני חושב שכל מילה שהוא אמר, בסלע.

יהודה בן-עזרא: דברים אמיתיים לחלוטין.

יהודה בן-עזרא: אני יכול להוכיח גם בכתובים מה ששפיגלר אמר וגם שר החקלאות שמחון אמר שאנחנו לא יכולים לסבול את זה שחקלאים יודעים שאנשים באים בזהות כפולה לתוך הארץ ונכנסים אליה.

יהודה בן-עזרא: יש לי פרוטוקולים אבל על מנת לשמור על צנעת הפרט אני לא אחשוף את השמות, אבל בפירוש שמענו תאילנדי אומר שהחקלאי אמר לו שייסע לתאילנד, שיחליף את הדרכון ויחזור לכאן.

יעקב כץ: אני לא מדבר על מי שעובר על החוק.

יעקב כץ: אני מדבר על האנשים הישרים.

יהודה בן-עזרא: אני באמת לא חושב שכל החקלאים כאלה.

קריאה: בשוליים.

יעקב כץ: זה בשוליים שבשוליים.

יהודה בן-עזרא: רוב החקלאים רוצים להתפרנס בכבוד ורוצים לעשות את המאמץ כדי להתפרנס ובאופן חוקי.

יהודה בן-עזרא: אנחנו אוכפים את העניין של השוליים ואת זה צריך לומר.

יהודה בן-עזרא: אני חושב שצריך לטפל בסוגיה הזאת לא רק בהיבט – ואמר את זה חבר הכנסת ניצן הורוביץ – של העובדים הלא חוקיים אלא בכלל.

יהודה בן-עזרא: אני אומר לכם שבעבר, כאשר היו עבודות מועדפות לישראלים, ישראלים הלכו לעבודות מועדפות.

יהודה בן-עזרא: אי אפשר להתחמק מזה.

יהודה בן-עזרא: רואים אותם בתחנות הדלק, רואים אותם במלונות, רואים אותם במקומות אחרים.

יעקב כץ: אנחנו בעד.

דב ליטבינוף: בים המלח אין אלטרנטיבה כזאת.

יהודה בן-עזרא: אחותי וגם אנכי כאשר השתחררתי מהצבא, עבדתי בחצבה וקטפתי אבטיחים.

יהודה בן-עזרא: עשיתי את זה במשך חמישה חודשים.

יואל חסון: צריך לומר את הדברים בצורה ברורה.

יואל חסון: אין ישראלי שרוצה לעבוד בחקלאות, בעבודת אדמה פשוטה.

יעקב כץ: אנחנו נחנך אותם ואנחנו נבנה דור חדש של אנשים אוהבי קרקע וזה יהיה בעתיד.

יעקב כץ: כרגע צריך את התאילנדים.

יעקב כץ: נקודה.

יעקב כץ: אתה לא רוצה שיהיו ישראלים?

יעקב כץ: אתה רוצה.

יעקב כץ: אתה לא רוצה שיהיה חינוך בריא?

יעקב כץ: אתה רוצה.

יעקב כץ: הוא לא רוצה?

יעקב כץ: גם הוא רוצה.

יעקב כץ: אלא מה, אין.

יהודה בן-עזרא: אני יכול לומר לך שנמצא כאן מר חבלין שמשתמש גם בשרותנו.

יהודה בן-עזרא: נמצאים כאן חקלאים שהשתמשו בשירותי היחידה לטפל בעובדים תאילנדים ברחנים שהלכו לכל מיני מקומות והחזרנו אותם וטיפלנו בהם.

יהודה בן-עזרא: גם את זה צריך לציין.

יהודה בן-עזרא: אי אפשר לומר שיחידת עוז נגד מישהו.

יעקב כץ: אף אחד לא אמר את זה.

מאיר צור: אנחנו רוצים עובדים ולא יחסי ציבור.

מאיר צור: באנו לצאת עם תשובה איך יהיו לנו עובדים.

מאיר צור: אנחנו יוצאים מכאן ואין שום תשובה איך ממשיכים הלאה.

מאיר צור: עם כל הכבוד לכל חברי הכנסת וליושב-ראש במיוחד, אין לנו ממכם שום תשובה למחר בבוקר.

מאיר צור: אתה תלך למר שפיגלר, תקבל ממנו תשובות וימרחו אותנו – מר שפיגלר, צר לי לומר לך את זה כי כאשר היית אצלנו עם מר גנות הבטחת הרבה הבטחות וזה לא עבד.

מאיר צור: אנחנו בלי עובדים.

מאיר שפיגלר: אני רוצה להשיב.

יעקב כץ: לא, לפני שאתה משיב.

יעקב כץ: אני רוצה לומר לך שכאן זאת רק ועדה.

יעקב כץ: אני לא ראש ממשלה, לא שר החקלאות ולא שר הפנים ואפילו לא הפקיד שאחראי על ההברקות.

יעקב כץ: אני רוצה לומר לך שבדברים שאנחנו לקחנו על עצמנו, בגלל שיושב-ראש הוועדה כאן הוא איש רציני, כל הדברים שטיפלנו בהם – ויעיד על כך שי חרמש – עכשיו הולכים לעשות גבול בדרום, אנחנו מתקדמים כי אנחנו עקשנים.

יעקב כץ: הנושא של החקלאות והנושא שלך הוא לא עסק פרטי שלך אלא הוא גם עסק שלי והוא עסק של עם ישראל כולו.

מאיר צור: אותי לא מעניין חצבה או אשכול אלא מעניינת אותי המשפחה שלי.

מאיר צור: כשאני בבוקר לא יכול לפרנס ואני לא בטוח כי זה כבר שלוש שנים, וזה לא התחיל בממשלה הזאת אלא בממשלה הקודמת – יש לי מכתבים, אני ישבתי עם מנכ"ל משרד ראש-הממשלה ולא פעם אחת – אבל כאילו הזמן עומד מלכת.

מאיר צור: אותם סיפורים, סליחה מר שפיגלר, ונפגשנו בישיבות אצל מנכ"ל משרד ראש-הממשלה ועם יחידת עוז בכל הגלגולים שלה, אבל שום דבר לא זז.

מאיר צור: אצלכם עומד כאילו העולם לא קיים.

מאיר צור: כאילו אנחנו לא קיימים.

מאיר צור: האלימות שמשתמשים כלפינו אבל האלימות לא מעניינת אותי.

מאיר צור: תנו לנו פתרון לפרנסה שלנו.

מאיר צור: יש לי קיבוצניקים, יש לי בחור בדואי שעובד אצלי 14 שנים, אבל הם לא רוצים לעבוד.

מאיר צור: אני מוכן שיבואו אלי למשק ויראו איך אני עובד.

מאיר צור: יש לי משק עגבניות מדהים ואני לא עושה שום דבר לשוק המקומי.

מאיר צור: עסקאות של יצוא אני צריך לבטל כי אני לא מסוגל לארוז אותם, אני לא עומד בעסקאות, לא להולנד, לא לרשתות באנגליה, כי אני לא מסוגל לעשות זאת עם העובדים.

מאיר צור: באים קיבוצניקים, באים חבר'ה שרוצים לעבוד חצי שנה, פתאום במרץ הם נעלמים לחוץ לארץ וזה באמצע העונה.

מאיר צור: פתרונות לא מקבלים.

יעקב כץ: האווירה הזאת לא תועיל לשום דבר.

מאיר צור: נכון.

מאיר צור: אני יודע, אבל כך זה שלוש שנים.

יעקב כץ: לשם מה באתם לכאן?

מאיר צור: את כל הסיפורים עם המספרים אני שומע כבר שלוש שנים.

מאיר צור: שלוש שנים אלה יצאו, אלה נכנסו, אלה יבואו, אלה אנשים טובים.

מאיר צור: הכל אותו הדבר.

מאיר צור: המכתב שלי ממרץ 2006, ויוסי היה שותף אתי למכתבים האלה, שום דבר לא זז.

מאיר צור: שום דבר.

מאיר צור: כל שנה אותו הדבר.

מאיר צור: כאשר למישהו יש מפעל, הוא עושה תוכנית עבודה לשנה הקרובה, תכנית עסקית, אני לא מסוגל לעשות כי אני לא יודע אם יהיו לי פועלים שיקטפו או שיהיו לי בדואים שקוטפים כי הם באים לערד ולוקחים 220 שקלים.

מאיר צור: יושב אצלי סגן נגיד הבנק, אקשטיין, ורואה שני טרנזיטים עם בדואים ולמחרת הוא רואה מישהו אחר כי זה מה שיש אצלנו בשטח.

יהודה בן-עזרא: אני מבקש לסיים את דבריי בשני משפטים.

יהודה בן-עזרא: יש חקלאים – רק מפאת צנעת הפרט אני לא אציין את השמות – שיש להם עשר אשרות אבל בפועל במשך שלוש שנים לא החזיקו יותר מעובד אחד למרות שמשרד הפנים פנה אליהם.

שי חרמש: יהודה, תהיה חכם.

שי חרמש: זאת לא הבעיה כרגע.

יעקב כץ: הדיון הוא לא על יחידת עוז ואין לנו שום בעיה שתיעשה פעולה.

יעקב כץ: אנחנו עמדנו לקיים את הדיון כדי לדאוג לכך שהחקלאות לא תקרוס.

יעקב כץ: עומד כאן אדם וזועק, זועקים אחרים, היו כבר מקרים איומים שקרו כתוצאה מכך ומדינת ישראל צריכה לתת פתרון.

יעקב כץ: אם התחושה של האזרח ושל האדם הפשוט – אדם שנותן את הנפש על יצוא ישראלי, על חקלאות, על בריאות של גידול משפחה – היא כזאת שהוא מרגיש שמצד הגורמים שלנו אנחנו לא מספקים את הסחורה, זה לא טוב.

יעקב כץ: אתה יכול לצעוק לשמים אבל אני אומר לך שלמרות שזאת רק ועדה ואין לנו כוח סטטוטורי, ואנחנו לא יכולים לקחת את המקל מחר – אם היית ממנה אותי לראש ממשלה, זה היה יותר קל – אבל אתה תראה שבזכות הוועדה שפיגלר הולך לחזור בתשובה.

קריאה: אין לך יכולת לחתום על שום דבר, אבל יש לך יכולת לקצוב זמנים.

יעקב כץ: זה נכון.

יעקב כץ: את זה אנחנו נעשה.

יעקב כץ: אני אמרתי שאנחנו לא נזוז מכאן עד שהדברים יזוזו.

יעקב כץ: אתה תעזור לי.

חיים חבלין: אני רוצה לומר לכם שאם עד היום אנשים אינטליגנטים כמו ניצן הורוביץ וכמו רבים אחרים לא הבינו מה קורה כאן, אני חושב שאנחנו – החל מחיים חדד, מאיר יפרח, אבו וילן וכל ראשי החקלאות שיושבים כאן – לא יודעים להסביר.

חיים חבלין: תסלחו לי אבל אני מתבייש בהסברה שלנו.

חיים חבלין: איך אנשים כאן לא מבינים מה קורה?

חיים חבלין: העסק כאן קורס, אלוהים אדירים.

חיים חבלין: אני רוצה לענות לשפיגלר.

חיים חבלין: אדון שפיגלר הנכבד, אני רוצה 50 אחוזים מעבר לשני הג'מבואים שמחר בבוקר ינחתו בערבה.

חיים חבלין: 50 אחוזים מהבעיות והמחסורים היו יכולים להיפתר על ידכם.

חיים חבלין: מה פתאום איזון תיקים?

חיים חבלין: מאיפה המצאתם את זה?

חיים חבלין: אז עוד שלושה חודשים תדע כמה יש ותיתן לי את התשובה בעוד שלוש שנים כמה יש?

חיים חבלין: אף אחד לא יודע באמת כמה יש ואף אחד לא ידע אחרי איזון תיקים כמה יש.

חיים חבלין: אתם ממציאים שיטות לא בשביל להכביד.

חיים חבלין: אני יודע מאיפה האג'נדה שלך.

חיים חבלין: האג'נדה שלך, יוסי ישי אמר.

חיים חבלין: האג'נדה שלך היא חברות כוח האדם.

חיים חבלין: אתה רוצה להילחם בחברות כוח האדם ואני אמרתי לך ואני אחזור ואני אומר לך: לא על הגב שלנו.

חיים חבלין: המלחמה שלך תתנהל בצורה חכמה אבל לא על הגב של החקלאים.

חיים חבלין: נושא של השיפור באיזוני התיקים.

חיים חבלין: נכון, קרה.

חיים חבלין: ישבנו אצל שר הפנים, הפכנו לו את השולחן, דפק שר הפנים על השולחן ואמר: מחר בבוקר לתגבר את זה, וזה אכן קרה, תודה רבה.

חיים חבלין: אבל הייתי צריך להגיע בכל מיני דרכים לשר הפנים.

חיים חבלין: תבינו, משרד הפנים – וכאן אני לא מסכים עם יוסי ישי – לא יוצא מעורו.

חיים חבלין: אף אחד כאן לא יוצא מעורו.

חיים חבלין: כדאי שתנחתו על הקרקע ותדעו.

חיים חבלין: משרד הפנים יוצא מעורו למצוא כל שיטה אפשרית לא להכניס עובדים.

טל שפירא: הוא אומר לך שהשמים סגורים.

טל שפירא: אתמול הייתי במשרד הפנים ואמרו לי שהשמים סגורים.

חיים חבלין: משרד הפנים יעשה ככל יכולתו לא להכניס עובדים ואני אתן דוגמה.

חיים חבלין: האמון אבד.

חיים חבלין: לחקלאים אין עובדים, נכון, כולם משאירים עכשיו מעבר ל-63 חודשים, ואתה יודע למה?

חיים חבלין: כי הם לא מקבלים במקום.

חיים חבלין: העברתם החלטה בממשלה, השר חתם, לא נכנסים עובדים והחקלאים עכשיו לא מוצאים עובדים.

חיים חבלין: משרד הפנים, כל מי שנמצא יום אחד מעבר ל-63 חודשים, לא מכניס לכאן.

חיים חבלין: היה והעובדת נכנסה להריון בחודש ה-35 שהיא כאן וטסה חזרה לחוץ לארץ, הוא לא מכניס אותה בחזרה.

חיים חבלין: אם חס וחלילה לעובד מת והוא יצא אחרי 35 חודשים, לא יכניסו אותו בחזרה.

חיים חבלין: משרד הפנים הוא פשוט משרד אטום, משרד רע.

חיים חבלין: יצא ברחן מהארץ, אתה לא תקבל במקום.

חיים חבלין: לך ותחפש במקומות אחרים.

חיים חבלין: יש עוד ועוד דוגמאות.

חיים חבלין: כל הזמן הם ממציאים.

חיים חבלין: הם מעולם לא מעדכנים אותנו אלא תמיד אנחנו יודעים את הדברים בדיעבד.

חיים חבלין: פשוט התעללות ואטימות.

יעקב כץ: אתה בקשר אתו?

חיים חבלין: כל הזמן אני בקשר אתו.

חיים חבלין: כבר הפכתי לו בטלפון עשרים פעם את המשרד.

יעקב כץ: התחושה שלך שהוא אטום?

חיים חבלין: לא.

חיים חבלין: שפיגלר לא.

יעקב כץ: תמיד כאשר באים לכאן אנשים אומרים לא זה, אבל מי כן?

חיים חבלין: לא שפיגלר.

חיים חבלין: שיהיה ברור, שפיגלר תמיד עונה לטלפון וחוזר אלי.

חיים חבלין: תמיד הוא רוצה שאני אשלח לו את כל הבעיות.

שי חרמש: הוא שחקן בפני עצמו.

חיים חבלין: תמיד הוא רוצה שאני אשלח לו את הבעיות, תמיד אני שולח לו את הבעיות ותמיד הבעיות לא נפתרות.

שי חרמש: אל זה נאמר:

שי חרמש: אל תהיה צודק, תהיה גם חכם.

יהודה בן-עזרא: לא לתת לי מחמאות על החכמה שלי כי אני לא אתן לכם מחמאות על החכמה שלכם.

יהודה בן-עזרא: במטותא מכבודכם, תישארו עם החכמה שלכם.

יהודה בן-עזרא: זה לא מכובד.

יהודה בן-עזרא: תתרוממו ברמה טיפה.

יעקב כץ: יהודה, אני מבקש סליחה על ההתבטאות הזאת.

קריאה: בדיחה.

יהודה בן-עזרא: זאת לא בדיחה.

יעקב כץ: אתה תבקש סליחה על ההתבטאות.

יעקב כץ: אנחנו בשולחן כאן לא מבזים אנשים.

יהודה בן-עזרא: אני לא בדיחה של אף אחד.

יעקב כץ: אתה מפקד יחידת עוז ואתה נערץ על כולנו.

יעקב כץ: התפקיד שלך לדאוג שלא יישאר כאן

יעקב כץ: אף עובד זר חוץ מתאילנדים.

קריאה: אני עובר בתחנה המרכזית בתל-אביב ואני לא יודע אם אני באפריקה או בישראל.

קריאה: זאת הבעיה האמיתית לדמוגרפיה בישראל.

יעקב כץ: אני רוצה לסיים את הישיבה ואני מבקש משמר חבלין לסיים את דבריו.

חיים חבלין: דבר אחרון.

חיים חבלין: הדיון הזה כונס בעקבות המצוקה בערבה.

יעקב כץ: והוא יכונס פעם אחר פעם אחרי פעם, עד שנפתור את הבעיה.

חיים חבלין: אמר יוסי ישי בכבוד רב שלערבה אין בעיה, יש להם 30 אחוזים יותר.

חיים חבלין: 30 אחוזים לעשר שנים בעקבות איזה בג"ץ שהיה, ואני אפילו לא יודע את ההיסטוריה.

יוסי ישי: זאת החלטה.

חיים חבלין: החלטת ממשלה.

חיים חבלין: אני רוצה להזכיר כאן לכל השולחן הזה שעד לפני יומיים או חודשיים הייתה החלטה לתת תוספת יצוא.

חיים חבלין: תוספת היצוא הזאת הייתה מדורגת.

חיים חבלין: כל אזור קיבל לפי הריחוק שלו וכן הלאה וכן הלאה.

חיים חבלין: מאיר יפרח: לפי היצוא.

חיים חבלין: לא, אתה לא מכיר את ההחלטה.

חיים חבלין: לא לפי היצוא.

חיים חבלין: תקרא את ההחלטה.

חיים חבלין: ההחלטה הזאת, בעקבות ההסכם שנחתם – הסכם שאני באופן אישי מאוד לא מסכים אתו, אבל כרגע זה ההסכם – מתבטלת.

505: הממשלה סירבה להאריך את ההסכם.

505: הייתה דרישה של יוסי להאריך אותו, אבל הממשלה החליטה נגד.

חיים חבלין: 600 עובדים בתוך ההחלטה של תוספת ליצוא בערבה התיכונה מתבטלים.

חיים חבלין: אני מבקש שהשולחן הזה יביא המלצה איך נפתור את המחסור הזה, וזה לא המחסור המיידי אלא זה המחסור שייווצר ב-1 בינואר.

יונה מזור: אני רוצה להרגיע את הרוחות ולספר משהו ציוני קצת.

יונה מזור: אני באתי לערבה בשנת 1964.

יעקב כץ: מאיפה אתה?

יונה מזור: אני מעין יהב.

יונה מזור: התגייסתי לנח"ל, הייתה קריאה של בן-גוריון להתיישב בערבה ובנגב, ובאנו לערבה כאשר לא היה בה שום דבר.

יונה מזור: עכשיו אני רוצה לספר לכם סיפור קטן.

יונה מזור: ראשוני המתיישבים בעין יהב שפנו לסוכנות ורצו להקים ישוב בעין יהב, אף אחד מהרשויות לא רצה לעזור להם, לא הסוכנות, לא צה"ל, ולא אף אחד.

יונה מזור: מפקד הגזרה שאל לשם מה הוא צריך שם נח"ל, שתי יחידות ג'יפים פותרות לו את כל הבעיה עם הגבול הירדני.

יונה מזור: באו לבן-גוריון – וזה שייך עכשיו לכם, כי אני יושב כאן

יונה מזור: כבר שעתיים ומדברים אנשים מכובדים שהיו בעין יהב ומכירים את הבעיה מלפנים ולפניה, אבו היה, אתה היית ובאמת כל הכבוד שבאתם לראות – וכאשר בן-גוריון שמע שהסוכנות לא רוצה לעזור וצה"ל לא רוצה היאחזות בעין יהב וכולי, ביום שישי, בשעה 2:00 בצהרים אמר למר שי בניהו להיכנס לרכב שלו והם נסעו למשרד, הוא קרא למזכיר האישי שלו שיכתוב עכשיו על המקום שמחר בבוקר יקום שם ישוב.

יונה מזור: בתוך שבוע היה שם ישוב.

יונה מזור: זה מה שאני מצפה מהוועדה הזאת עכשיו.

יונה מזור: רבותיי, אני נמצא ארבעים שנים בערבה.

יונה מזור: אני מומחה מספר אחד לתבלינים ליצוא.

יונה מזור: התוצרת שלנו בעולם היא הכי טובה, ולא בזכותי.

יונה מזור: כל הכבוד לי, אני חקלאי נהדר, המחקר עזר לי מאוד, ממשלת ישראל נתנה לי המון כסף לבנות את החממות.

יונה מזור: אל תאמרו לי וייטנאמים, כי מי שלא מבין טוב, שלא יתבלבל, תאילנדים ווייטנאמים לא יכולים לגור ביחד כי אחד אוכל את השני, אחד אוכל מאכלים שלשני הם קדושים.

יונה מזור: לא יתכן שמישהו משלה את עצמו כאן, ושלא יתבלבל.

יונה מזור: המנהגים שלהם שונים.

יונה מזור: זה כמו שתשים גוי ואותך היושב-ראש ביחד באותו חדר.

יונה מזור: זה לא ילך.

יונה מזור: אל תשלו את עצמכם.

יונה מזור: אין לנו מלחמה נגד היחידה המהוללת עוז.

יונה מזור: שתעשה את העבודה שלה, אבל שתעשה את העבודה שלה קודם בתחנה המרכזית.

יונה מזור: שיפסיקו לחפש לי שני אנשים בחצבה שיש להם זהות כפולה.

יונה מזור: ומתי הם עושים את זה?

יונה מזור: כאשר אנחנו כולנו בהפגנה בפראן.

יונה מזור: יופי.

יונה מזור: איזה חוסר רגישות.

יונה מזור: אני חוזר לנושא.

יונה מזור: אני חי בערבה ארבעים שנים, פיתחתי משק לתפארת, גידלתי שבעה ילדים שאחד יותר ציוני מהשני, אני מתבייש בזה, מתבייש בזה ואני רוצה שזה יהיה כתוב, שהילדים שלי היום, שכולם בוגרי יחידות קרביות, אומרים לי היום: אבא, אין לנו בעיה לעזוב את הארץ.

יונה מזור: הם רואים איזה מלחמות אני עובר נגד הממשלה שלי.

יונה מזור: היושב-ראש, כל הכבוד, אני ממש מתפעל איך שאתה כל כך בעדנו וכל כך רוצה לעזור לנו.

יונה מזור: היה כאן עוד חבר כנסת.

קריאה: יוחנן פלסנר.

יונה מזור: לבי התרחב.

יונה מזור: יש כאן כמה אנשים טובים, אבל לצערי יש יותר אנשים אטומים שלא מבינים.

יונה מזור: לצערי, ליד האנשים הטובים האלה, יש יותר אנשים אטומים, בירוקרטיים, שאומרים לי עוד חודשיים, עוד שלושה חודשים.

יונה מזור: רבותיי, יש עגבניות בשטח.

יונה מזור: תבינו טוב מאוד ולא תתבלבלו.

יונה מזור: יש עגבניות שכאשר הן נשכבות, אי אפשר להרים אותן יותר.

יונה מזור: גמרנו.

יונה מזור: אני כחקלאי אומר לכם שחצילים שלא מרססים אותם מחר, יתקלקלו.

יונה מזור: אנחנו מבקשים שמהיום למחר – כמו שבן גוריון עשה – יביאו לכאן שני ג'מבואים עם תאילנדים לעבודה בערבה, אנשים שאין להם תחליף.

חיים חדד: אני רוצה להתייחס לעניין הפרקטי ואיך מביאים מהר את העובדים.

יעקב כץ: אני התרשמתי ממר שפיגלר שהוא ממש רוצה את זה כמוכם.

חיים חדד: בעוד שבועיים, מקסימום שלושה שבועות, המדינה תדע כמה עובדים חסרים לכל חקלאי וחקלאי במדינת ישראל.

יעקב כץ: איך אני אקבל את זה היום?

חיים חדד: איפה הבעיה שלנו ואיפה הקשיים שלנו?

חיים חדד: בבירוקרטיה.

חיים חדד: אני מבין את הבירוקרטיה ואני מבין את הקשיים.

חיים חדד: יש את עניין גביית היתר מהעובדים, וזה מבחינתנו מהווה מכשול לקבל את העובדים היום.

חיים חדד: העניין הזה של הבדיקות של הכניסה של העובדים, גם הוא מהווה מכשול.

חיים חדד: אני מציע שקודם כל במשרד הפנים יקבלו החלטה להתחיל להשלים את העובדים מעכשיו מכיוון שיש להם כבר 50 אחוזים מהחקלאים שיודעים כמה חסר להם והם יודעים כמה אלפי עובדים נמצאים בארץ.

חיים חדד: אני מציע שיינתן אישור להביא מיידית את העובדים בצורה הזאת: ראשית, להמשיך בנוהל הישן שכל מי שחסר לו עובד, יקבל הברקה בהליך מזורז כמו שהיה עד עכשיו כאשר דרך נתב"ג מבריקים את האישור שלו לחוץ לארץ.

יעקב כץ: אחרי כמה זמן מגיע העובד הזה?

חיים חדד: העובדים מוכנים.

קריאה: שבוע.

חיים חדד: העובדים מוכנים.

קריאה: שבוע.

חיים חדד: תהליך ההבאה צריך לדעתי להיות כך שהמדינה תודיע לכל החברות שמביאות את העובדים הזרים.

יעקב כץ: כמה הברקות נעשו ועדיין לא נענו?

חיים חדד: בערך 200 הברקות, אבל אף עובד לא נכנס ולא ייכנס בחודשיים הקרובים בתהליך הזה.

יעקב כץ: למה אתה אומר שתוך שבוע הם יגיעו?

קריאה: חיים, היו 1,300.

שי חרמש: לא.

שי חרמש: איזון תיקים אבל לא הברקות.

505: איזון תיקים – 2,000, 1,200 ומשהו הברקות.

505: זה מה שיוסי מסר אתמול בישיבה.

חיים חדד: תקשיבו, בואו נהיה פרקטיים.

חיים חדד: התהליך הוא בירוקרטי.

חיים חדד: זאת אומרת, בתהליך של היום לעבור את כל התהליך שהציגו לעובד, הוא יגיע עוד חודשיים-שלושה.

חיים חדד: אני מציע לפחות בשלב הזה, כאשר חסרים עובדים, את כל הדברים החדשים שרוצים להכניס, לעשות את זה בשלב שהעובדים כבר כאן.

חיים חדד: אני מציע לתת אישור הברקה ובאופן מיידי להביא את העובדים, לכל מי שחסרים לו עובדים על פי הרישומים שנעשו עכשיו.

יעקב כץ: דרך אגב, למר שפיגלר יש את כל האישורים?

חיים חדד: בעוד שבועיים-שלושה יהיה לו הכל.

מאיר שפיגלר: אני יכול לדעת היום בדיוק מה המצב.

חיים חדד: לגבי כל חקלאי וחקלאי, הוא ידע בעוד שבועיים-שלושה.

יעקב כץ: הם מדברים על היום ואתה מדבר על עוד שבועיים-שלושה.

חיים חדד: היום יש לו כבר 50 אחוזים.

מאיר שפיגלר: ארצי, 33 אחוזים.

יעקב כץ: איזוני תיקים.

מאיר שפיגלר: כן.

יעקב כץ: כמה הברקות נעשו מתוכם?

מאיר שפיגלר: שמעת מה שהוא אמר, כ-1,200.

505: 1,200 אבל המשרד שלך באמצעות גברת רינה לא מאשר את כולם.

יעקב כץ: על זה נשב אתו מחר.

יואל חסון: הוא ממונה על רינה.

מאיר שפיגלר: אני כבר לא ממונה על רינה.

שי חרמש: על רינה ממונה רק רינה.

יואל חסון: שפיגלר, אתה ממונה על רינה?

מאיר שפיגלר: לא.

יואל חסון: מי ממונה על רינה?

שי חרמש: רינה.

מאיר שפיגלר: חבר הכנסת חסון, מעליה יש בחור בשם יגאל דוכן, מעליו אבי לקח, מעליו את ראש רשות ההגירה שהיום הוא גבי מימון.

קריאה: אין מעליה אף אחד.

שי חרמש: על רינה ממונה רינה.

יואל חסון: למה רינה לא כאן?

יעקב כץ: אנחנו ניסע ביחד לראות את רינה.

יעקב כץ: אריק שרון לימד אותנו שאנחנו שייכים למשפחת הזוחלים.

יעקב כץ: אם אתה לא זוחל, אתה לא תגיע.

יעקב כץ: אנחנו נזחל ביחד אליה.

יעקב כץ: אם אתה רוצה לפתור את הבעיה, נבוא אליה כמה חברי כנסת ונראה מה הבעיה.

יואל חסון: יש כאן טענה.

יואל חסון: אותה רינה מטרטרת את כולנו כאן.

יואל חסון: אתם תחליטו כאן החלטות, אבל רינה תעשה מה שהיא רוצה.

יואל חסון: תקרא לרינה לבוא לכאן.

יעקב כץ: אחרי הישיבה אני אתקשר לרינה.

קריאה: היא לא עונה לטלפונים.

חיים חדד: רינה עובדת על פי נהלים.

חיים חדד: היא מקבלת נהלים והיא עובדת לפיהם.

יעקב כץ: נהלי רינה.

חיים חדד: כן.

חיים חדד: היא נתפסת לנהלים.

חיים חדד: אני מציע לקבוע, לפחות לחודשיים הקרובים, לבטל את כל הנהלים הקיימים ולעשות נוהל חירום.

חיים חדד: לפי נוהל החירום הזה לתת הברקות מיידיות לכל מי שחסרים לו עובדים על פי משרד הפנים ולהודיע לחברות כוח האדם שמביאות את העובדים.

יעקב כץ: כרגע מדובר על כ-800 עובדים.

חיים חדד: מדובר על 4,000 עובדים.

505: 2,000 לגביהם נגמר איזון תיקים, מתוכם 1,200 הברקות מוכנות.

505: זה המספר שנמסר לנו.

יעקב כץ: מוכנות אבל עוד לא נעשו.

505: פרוצדורה של גברת רינה.

חיים חדד: אם כן, אני אומר לקבוע נוהל חירום.

יעקב כץ: הבקשה צריכה להיות שה-2,000 האלה יצאו מיידית.

חיים חדד: זה מה שאני אומר.

505: מה שחיים מציע, זה הדבר הטוב ביותר.

505: נגמר איזון תיקים, תוציא מיד הברקות, תקצר את כל השרשרת הבירוקרטית, תן לחברות כוח אדם.

505: זה מה שחיים מציע לך.

חיים חדד: להודיע לחברות כוח האדם שהן ישימו ערבות בקופת המדינה כדי שהן לא יגבו גביית יתר וכולי.

חיים חדד: להודיע להן את זה.

חיים חדד: שישימו ערבות מיידית תוך שבוע והן ישימו.

חיים חדד: מעבר לזה, את הבדיקות שרוצים לעשות, שרוצים להביא לקונסוליה, שיעשו אותן כאן בשערי נתב"ג, ואפשר לעשות את זה ואין בעיה.

חיים חדד: הנוהל הזה יביא את העובדים לארץ תוך שלושה שבועות.

חיים חדד: זה נוהל חירום.

יעקב כץ: תעלה את ההצעה שלך על נייר ותן לי אותו.

דניאל אברהם: אני רוצה לגלות לכם סוד.

דניאל אברהם: יש חקלאים גם במרכז ואתם מתעלמים מהם ואני לא יודע באיזה זכות.

יעקב כץ: אני לא מתעלם.

יעקב כץ: הנה, אתה מדבר.

דניאל אברהם: אני רוצה לומר לאדוני היושב-ראש שאני מאוד הערכתי את החלטת ראש הממשלה כאשר עמד מול האמריקאים ועמד על כך שיבנו ביהודה ושומרון, אבל מה אנחנו מפסידים עקב העמידה הזאת?

דניאל אברהם: אתה מוזמן לראש פינה, בנימינה, זיכרון יעקב, עמק חפר, לב השרון כדי לראות במו עיניך איך מעבירים את האדמות לערבים, חלק במכירה וחלק בהחכרה.

דניאל אברהם: אם המטרה היא לחסל את החקלאות במרכז, שאין לנו בעיה, אנחנו מבקשים להיכנס אתנו למשא ומתן על איך סוגרים את החקלאות בצורה מוסדרת.

קריאה: לא, על פינוי.

דניאל אברהם: הפינוי יהיה בדרך הזאת.

דניאל אברהם: לא תהיה מדינה.

דניאל אברהם: תהיה ביהודה ושומרון.

דניאל אברהם: בכל אופן, זה מה שהוא אמר מול האמריקאים.

יעקב כץ: הבעיה היא שהוא רק אומר.

שי חרמש: אסור לומר דבר כזה על ראש ממשלה.

דניאל אברהם: פתיחת השמים חייבת להיות מיידית לכל החקלאים ואין שום הבדל ביניהם, לא בין הערבה ולא בין המרכז ואני אסביר לך גם למה.

דניאל אברהם: האבטלה נמצאת בפריפריה ולא במרכז.

דניאל אברהם: במרכז אין אבטלה.

דניאל אברהם: לכן, עם כל הכבוד לדוח אקשטיין, הוא אדם מאוד חכם, אני מעריך כל מילה שהוא אמר בוועדה שלו, אבל בתחום התיאורטי בלבד.

דניאל אברהם: בתחום המעשי, אין יד ורגל במציאות למה שהוא אמר בדוח שלו.

דניאל אברהם: אני דרשתי ממשרד החקלאות, משלום שמחון, ואכן הוא קיים חלק מהדבר הזה, וביקשתי הקמת ועדה שמבינה בחקלאות.

דניאל אברהם: לא אנשים שמתעסקים במחשב אלא אנשים שמבינים בחקלאות ושהם יעשו עבודה מקיפה על החקלאות מ-א' ועד ת'.

דניאל אברהם: זה אומר מעלות מגורי העובדים הזרים, קבלתם וכולי.

דניאל אברהם: מה זה נוהל שמים סגורים?

דניאל אברהם: הדבר הזה חייב להיות פתוח כל הזמן.

דניאל אברהם: אין כזה דבר שכל שנה אתה עומד דום ורואה מה יקרה.

דניאל אברהם: הופכים את החקלאים לחבורה של רמאים.

דניאל אברהם: למה?

דניאל אברהם: שתוקם הוועדה שתבדוק את כל העלויות של העובדים הזרים.

דניאל אברהם: אני גם ביקשתי לעצור בינתיים את כל ההליכים, לפתוח את השמים, לתת לחקלאים לעבוד בצורה מסודרת, להפסיק עם כל המטלות שמטילים עלינו, להקים ועדה שעוסקת בחקלאות.

דניאל אברהם: שלום שמחון הקים ועדה שתבחן את העלויות אבל הוא לא הצליח לעצור את כל ההליכים נגדנו.

דניאל אברהם: אם רוצים לקיים חקלאות בצורה מוסדרת, אי אפשר לדון בחלקים ממנה.

דניאל אברהם: מה שאנחנו דנים היום, זה חלק.

יעקב כץ: לא, לא דנים בחלק.

יעקב כץ: אל תגיד לי במה אני דן.

דניאל אברהם: אני לא מדבר כרגע על העובדים.

דניאל אברהם: פתיחת שמים בלבד, זה דבר מאוד רחב.

יעקב כץ: בזה אתה צודק.

דניאל אברהם: זה הדבר שהוא מאוד רחב.

יעקב כץ: יש כאן בעיה של SOS ואני לא רוצה לדון בכל.

דניאל אברהם: ה-SOS הוא פתיחת השמים לכולם החל ממחר בבוקר.

דניאל אברהם: מה שאני מבקש מהוועדה הזאת זה שהיא תוביל מהלך של בדיקה מ-א' ועד ת' בכל הנושא של החקלאות.

קריאה: רק שתדע שיש פריפריה ואנחנו אחרי הפריפריה.

דניאל אברהם: גם אנחנו אחרי הפריפריה.

יעקב כץ: מר שפיגלר רוצה לתת לנו תשובה איך אנחנו מביאים את העובדים לכאן.

קריאה: קודם פתח את השמים ואחר כך תראה.

יעקב כץ: אם זה היה תלוי בי, זה היה נעשה כך, אבל השארתם אותנו רק עם ארבעה מנדטים ונתתם ליואל חסון 28 מנדטים.

יעקב כץ: לכן כך זה נראה.

מאיר שפיגלר: ברשותך, תרשה לי בכל זאת להתייחס לחלק מהדברים שנאמרו כאן.

מאיר שפיגלר: לא שמית.

מאיר שפיגלר: קודם כל, אני למיטב זיכרוני, למעט מקרה אחד מעין יהב, של לזר, עד כמה שאני זוכר את השם שלו, בנושא אינטר-ויזה, אין דבר שפנו אלי משם ולא טיפלתי.

מאיר שפיגלר: זה נושא שאני מטפל בו.

מאיר שפיגלר: יש בעיה שלצערי הרב היא לא נמצאת ב-ד' אמות ביתי אבל זה גם יטופל.

מאיר שפיגלר: אני נמצא אתו בקשר כמעט שוטף מאז הפנייה.

מאיר שפיגלר: לא ברחתי, לא סגרתי טלפונים, אני חוזר אליו כל הזמן.

מאיר שפיגלר: גם אדון חבלין שידע, אני אזכיר לו נשכחות.

מאיר שפיגלר: לקחו ממנו עובדים והוא נזעק פתאום בטלפון לשחרר אותם, אם הוא זוכר, והם שוחררו.

מאיר שפיגלר: הוא אפילו התקשר לומר תודה.

מאיר שפיגלר: לפני כן היה לו גם מקרה של עשרה עובדים בערבה למיטב זיכרוני, או עשרים עובדים, שגם כן טופל.

מאיר שפיגלר: זה נכון שקל לשכוח דברים טובים כאשר אתה רוצה לייצג או לצייר תמונה שחורה.

חיים חבלין: שיבחתי את זה כבר כאן פעמיים.

מאיר שפיגלר: לא, אל תשבח.

מאיר שפיגלר: לא מדובשך ולא מעוקצך.

מאיר שפיגלר: תגיד את הדברים בצורה הכנה ביותר.

מאיר שפיגלר: אין מצב שאתם פונים ואתם לא מקבלים תשובה.

מאיר שפיגלר: זה פשוט לא נכון.

מאיר שפיגלר: לגבי הנושא של המלחמה.

מאיר שפיגלר: רבותיי, אני לא נלחם נגד אף אחד, לא נגד החקלאים ולא נגד חברות כוח אדם.

מאיר שפיגלר: כן, אני נלחם על בסיס החלטות הממשלה כנגד דברים שראוי שלא יהיו.

מאיר שפיגלר: אם חברות כוח אדם הן אלה שבבסיס הפעילות שלהן נוצרת תופעה של גביית יתר, של פלייניג ויזה, וכל מיני תופעות חמורות כאלה, כן, אני עושה את המוטל עלי.

מאיר שפיגלר: אני נלחם, אני אלחם ואני אעשה את עבודתי נאמנה כל עוד אני נמצא במקום בו אני נמצא.

קריאה: אתה עושה את זה על הגב שלנו.

מאיר שפיגלר: אני לא עושה את זה על הגב שלכם.

קריאה: בטח שכן.

מאיר שפיגלר: אני לא עושה את זה על הגב שלכם.

מאיר שפיגלר: אגב, לעניין חברות כוח אדם, יש הצעה לנוהל חדש שהונחה על שולחנו של ממלא מקום ראש רשות ההגירה ומנכ"ל משרד הפנים, ואנחנו מקווים מאוד לממש אותה הלכה למעשה כמה שיותר מוקדם ולא כמו שנעשה עד כה, שזה נמתח שלא לצורך כי הרי החלטת הממשלה בנושא, אם אני לא טועה, היא משנת 2005 או 2006.

מאיר שפיגלר: זה יהיה בקרוב מאוד ואני מאוד מקווה שבטווח הנראה לעין וכי מדובר בחודשים בודדים.

יעקב כץ: מה שקשור להחלטת ממשלה, קשור להחלטת ממשלה.

יעקב כץ: אנחנו אמרנו שאנחנו עושים מאמצים, הוא ואני ביחד, לפתור את הבעיה מיידית.

יעקב כץ: ישב אתנו אבו וילן והיום-מחר אנחנו נעשה מאמץ.

יעקב כץ: אם צריך לנסוע לרינה, אני אסע לרינה, אבל נפתור את הבעיה.

יעקב כץ: מה אמור הנוהל לעשות?

מאיר שפיגלר: אני יכול לומר לך.

מאיר שפיגלר: לדאוג לכך שהבאת עובדים זרים בחקלאות, כמו ביתר התחומים, תהיה בדיוק כחוק, לא יותר ולא פחות, ושהיא תמנע בירוקרטיה מיותרת ותוכל לתת את השירות הטוב ביותר לאלה שזקוקים לו.

מאיר שפיגלר: זה הכל.

מאיר שפיגלר: לא יותר ולא פחות.

קריאה: הסיני משלם פי שלוש על הנוהל הזה שהם הוציאו אותו.

קריאה: הם לא מסוגלים לעמוד בנהלים שלהם.

קריאה: הם סתם מוציאים כל יומיים נהלים.

קריאה: הם רצו נוהל השלמה של 2008, אבל מה קרה עד יולי?

קריאה: עד ה-15 ביולי היו צריכים להשלים את 2008 לגבי חלק מהמחסור וזה משנה שעברה.

קריאה: הם לא מסוגלים לעמוד בנהלים שלהם וכל יום מישהו מוציא נוהל והם לא עומדים בו.

קריאה: כל פעם אומרים עוד חודש.

קריאה: אני מקבל משכורת פעם בשנה ואני לא מקבל משכורת פעם בחודש.

מאיר שפיגלר: מדברים על סינים.

מאיר שפיגלר: רבותיי, סינים לא נכנסו לארץ כבר מזה שנתיים.

מאיר שפיגלר: על מה אתם מדברים?

מאיר שפיגלר: אם אתם אומרים דברים, תשתדלו שהם יהיו מדויקים כמו שאני משתדל כדי שאפשר יהיה אחר כך לאמת ולעמת אותם.

מאיר שפיגלר: תעשו גם אתם אותו הדבר, לא יותר ולא פחות.

מאיר שפיגלר: אני חוזר בדיוק על מה שאמרתי לפני כן.

מאיר שפיגלר: מי שאושר לו - כל עוד לא תשתנה החלטת ממשלה וכרגע יש החלטת ממשלה - עובדים זרים בחקלאות, יוכל להביא אותם.

מאיר שפיגלר: תביאו את הרשימות, אם אתם רואים שיש צוואר בקבוק.

מאיר שפיגלר: אגב, אתם בטח לא תתפלאו - לצערי אני לא יכול להגיב על הדברים שאמרתם – שהדברים הם לא זרים ולא מנוכרים לפחות לאור התוף שבאוזניי.

מאיר שפיגלר: אני אומר עוד פעם שאנחנו נעשה את הכל כדי שאלה שאושר להם על בסיס החלטת ממשלה, זה יהיה רגע לפני ולא רגע אחרי, ואם יש צוואר בקבוק כמו שציינו כאן במקום מסוים, נעשה את הכל כדי לשנות את זה.

מאיר שפיגלר: אגב, אני אמרתי בהתחלת דבריי שיש החלטה של המנכ"ל – כמובן בגיבוי השר – להוציא את נושא ההברקות מנתב"ג, בין היתר בגלל אולי דברים לכאורה שנאמרו כאן, ואני לא אומר אם הם נכונים או לא נכונים.

מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים לשפר וזאת עובדה.

קריאה: זה חשוב מאוד.

מאיר שפיגלר: בסדר.

מאיר שפיגלר: אז אמרתי.

יעקב כץ: זה יהיה מהיום למחר.

מאיר שפיגלר: אי אפשר לעשות את זה מהיום למחר.

מאיר שפיגלר: אין את הידע וצריך להנחיל אותו אבל אני מקווה שזה יהיה מהר יותר ממה שאתם חשובים.

שי חרמש: זה בסדר.

שי חרמש: את זה השר הבטיח בישיבה אתו.

מאיר שפיגלר: עוד מילה אחת, ברשותך.

מאיר שפיגלר: ההנחיה של השר לטפל בצורה אינטנסיבית ולא לעכב ולא להערים קשיים בירוקרטיים בנושא איזון תיקים הייתה לפני כן ולא רק בעקבות השיחה והמפגש שהיה לחיים חבלין עם השר.

מאיר שפיגלר: זה היה לפני כן וחיים יודע את זה טוב מאוד.

מאיר שפיגלר: יכול מאוד להיות שזה יצר אולי גם מוטיבציית יתר, אבל זה היה לפני כן, חיים, ואתה יודע את זה טוב מאוד.

יעקב כץ: שתי הערות.

יעקב כץ: אני רוצה להודות לכולם.

יעקב כץ: שנית, אני רוצה לומר לכם שאני מופתע מהנכונות של מר שפיגלר, ואנחנו נגייס אותו לעניינים של ההתיישבות, ונפתור את הבעיה מהר מאוד.

מאיר שפיגלר: אני אוהב חקלאות ומאמין בה.

מאיר שפיגלר: גם הגשמתי בחקלאות.

יעקב כץ: אני יודע.

יעקב כץ: שלישית, אני מבקש עוד פעם סליחה מיהודה.

יעקב כץ: אם נאמרו דברים על ידי מישהו מהאנשים כאן על יחידת עוז, בשם כולם, אני מקווה, אני מתנצל.

יעקב כץ: אנחנו מבקשים סליחה אם נאמרו דברים שלא לעניין.

יעקב כץ: אני יושב-ראש הוועדה ואני נושא באחריות ולכן אני מבקש, אם נאמרה מילה מיותרת שלא צריכה להיאמר, את סליחתך.

יעקב כץ: אני רוצה לכתוב את הודעת הסיכום.

יעקב כץ: שוב, אני מודה לכולם ואני מבטיח לכם שלפחות אני אעשה את כל המאמצים, כולל פגישה עם רינה קונפורטי, כדי שהדברים יבואו על מקומם ושהוא לא יוכל לצעוק שכל המערכת רקובה.

יעקב כץ: אני מסכם את הדיון.

יעקב כץ: א.

יעקב כץ: יש לסיים איזון תיקים באופן מיידי.

יעקב כץ: ב.

יעקב כץ: יש לפעול באופן מיידי להסרת חסמים על הכנסת עובדים זרים לאחר איזון התיקים.

יעקב כץ: ג.

יעקב כץ: יש לקחת בחשבון את צורכי החקלאים בעונה, גם במחיר של פגיעה בהליך השמים הסגורים.

יעקב כץ: בנושא הזה אני מבקש שמספר האנשים יגיע בחודש הזה, בשבועיים הקרובים, כדי שהמערכת הזאת לא תקרוס.

יעקב כץ: אני לא רוצה לשמוע את המילה התאבדות.

יעקב כץ: מכיוון שכבר קרו מקרים, אני לא רוצה לראות את זה שוב.

יעקב כץ: מעבר לעניין האידיאולוגי, ארץ ישראל, כסף, מיליארדים, דולרים, היי-טק חקלאי, אני לא רוצה לשמוע את המילה התאבדות.

יעקב כץ: אני לא רוצה שיהיה מקרה שחס וחלילה מישהו יעשה מעשה שלא ייעשה.

יעקב כץ: לכן עלינו מוטלת החובה שלא לראות אנשים קורסים מול הפנים שלנו.

יעקב כץ: ד.

יעקב כץ: דנו היום בערבה במיוחד, על זה היה הדיון וזאת כותרת הדיון.

יעקב כץ: יש לקחת בחשבון את הצרכים המיוחדים של הערבה התיכונה, ים המלח, בקעת הירדן ואזורי ספר מרוחקים בהקצאה של העובדים הזרים.

יעקב כץ: ה.

יעקב כץ: על הממשלה לדווח לוועדה תוך שבוע על פועלה להסדרת הבעיה שנוצרה בהכנסת עובדים זרים שכניסתם אושרה.

יעקב כץ: בנושא הזה אתם יכולים להטריד אותי יום ולילה.

יעקב כץ: מספר הטלפון שלי ידוע לכם והוא: 6202252-050, אפשר להטריד אותי.

יעקב כץ: את האי-מייל שלי כבר נתתי לכם.

יעקב כץ: מר שפיגלר, תעשה מאמץ שלפחות החבורה הזאת תרגיש טוב.

יעקב כץ: תודה רבה.

יעקב כץ: הישיבה נעולה.