ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 115, 2009-11-03 12:00

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

חיים כץ: על סדר היום מחסור במידע וקשיי נגישות כחסמים במיצוי זכויות הקשישים בישראל.

חיים כץ: אנחנו מקיימים היום ישיבה חגיגית ומיוחדת לציון יום הקשיש.

חיים כץ: נכון שיום הקשיש נקבע על ידי האום ב-1 באוקטובר, אבל לצערנו או לשמחתנו הכנסת הייתה בפגרה בתקופה הזאת.

חיים כץ: אנחנו לא רצינו לוותר על היום הזה.

חיים כץ: על סדר היום יש נושא כאוב אחר של אי עדכון קשישים או אזרחים ותיקים בגין זכויותיהם.

חיים כץ: רבים מהאזרחים הותיקים לא יודעים מה מגיע להם.

חיים כץ: אני מברך את חברתי, סגנית השר במעמד שרה, ד"ר לאה נס, ואת מנכ"ל משרדה, אהרון אזולאי, על הפעילות הענפה ועל הרצון לדחוף ולקדם את הנושא של האזרחים הותיקים במדינת ישראל.

חיים כץ: אני אעביר לחברת הכנסת, ד"ר לאה נס, את רשות הדיבור.

לאה נס: אדוני יושב- ראש הוועדה, חברי, חבר הכנסת חיים כץ, אני רוצה בראשית דבריי לברך אותך על קיום הישיבה החגיגית הזאת במסגרת ציון יום הקשיש הבינלאומי.

לאה נס: אני שמחה מאוד שהנושא הזה עולה דווקא בוועדה שלך.

לאה נס: מי שמכיר אותך יודע שאתה לוחם חברתי שדואג לנושאים של עובדים וגמלאים.

לאה נס: חברתי, חברת הכנסת אורלי לוי, שנמצאת פה, חברי כנסת לשעבר שנמצאים פה, מנכ"ל המשרד, אהרון אזולאי, ואתם אורחים נכבדים.

לאה נס: יום הקשיש הוא יום חגיגי.

לאה נס: אנחנו מוקירים ומכבדים את האוכלוסייה הותיקה, את האזרחים הותיקים בישראל.

לאה נס: הם האבות המייסדים שלנו.

לאה נס: היום הזה הוא גם הזדמנות להעלות על סדר היום ולהציף את הבעיות שאותה אוכלוסייה נתקלת בהן ביום יום.

לאה נס: כל המטרה בסופו של דבר היא להשיב את הכבוד ואת המעמד שראוי לתת לאזרחים הותיקים במדינה.

לאה נס: כל זאת יש לזכור בזכות ולא בחסד.

לאה נס: אחד הפרויקטים הבולטים והחשובים של המשרד לענייני גמלאים זה מוקד מרכז מידע וסיוע שמאויש ביועצים מקצועיים שמתמחים בתחום הזקנה.

לאה נס: המוקד נותן מענה למאות אלפי אזרחים שפונים אליו.

לאה נס: מהנתונים שהצטברו באותו מוקד במהלך השנה האחרונה והגיעו לידי מצטיירת תמונה עגומה של עשרות אלפי אזרחים ותיקים בישראל שלא מודעים לזכויות שלהם.

לאה נס: יש פה תקציבי ענק שמיועדים לאזרחים הותיקים, אך זה לא מגיע לאותם קשישים שאמורים לקבל את זה.

לאה נס: המצב הכלכלי של הקשישים במדינת ישראל הוא בכי רע.

לאה נס: רק אתמול הוצג דוח העוני ושוב שמענו ששליש מאוכלוסיית האזרחים הותיקים נמצאים מתחת לקו העוני.

לאה נס: לנו במשרד יש נתונים שמחריפים את הנתון הזה.

לאה נס: על פי סקר שנערך במרכז הידע לחקר ההזדקנות של האוכלוסייה בישראל באוניברסיטה העברית, עולה כי שני שליש מהקשישים בישראל דיווחו על קושי לגמור את החודש.

לאה נס: הזכויות שאנחנו מדברים עליהן יכולות לעזור לכסות את ההוצאות החודשיות הבסיסיות שאותם אזרחים זקוקים להם מאוד.

לאה נס: כמענה ראשוני המשרד לענייני גמלאים שולח עכשיו לכ- 750 אלף אזרחים ותיקים חוברת שמאגדת את רוב הזכויות שמגיעות לאזרח הותיק, כולל שירותים.

לאה נס: החוברת האת תגיע לכל אחד הביתה.

לאה נס: היא כתובה בצורה ברורה ונהירה.

לאה נס: בכל עיר ועיר יהיו את כל השירותים שניתנים לכל אזרח במסגרת עירו.

לאה נס: בישיבה הזאת אני מניחה שיעלו דוגמאות שמעלות את הבעיה.

לאה נס: אני מרשה לעצמי בתחילת הישיבה לקרוא לכל משרדי הממשלה, לכל הרשויות של המדינה, לכל גוף שנותן שירות לאזרח הוותיק לשתף פעולה, לדאוג ליידוע אקטיבי של הזכויות שמגיעות לאותו אזרח בזמן אמת, בזמן רלוונטי.

חיים כץ: מאחר וזאת ישיבה חגיגית והיא קצת שונה במסגרתה מישיבה רגילה אני אתן את רשות הדיבור לאשר אוד.

אשר אוד: קוראים לי אשר אוד.

אשר אוד: אני אוד מוצל מאש.

אשר אוד: אני פרשתי לגמלאות אחרי 40 שנה בתעשייה הצבאית.

אשר אוד: החלטתי להקדיש את רוב זמני לפעילות ציבורית.

אשר אוד: אני חבר בעמותה פרלמנטרית, מזכ"ל ארגון גמלאי ירושלים, יושב-ראש גמלאי התעשייה הצבאית בירושלים, יושב-ראש עמותת י"ש (ילדים יתומים ניצולי שואה) בירושלים, חבר בהנהלה ב-3 מתנ"סים, חבר הנהלת המועצה למען הזקן, אני מרצה ביד-ושם.

אשר אוד: אני נוסע 3,4 פעמים בשנה עם ילדים וקציני צבא לפולין.

אשר אוד: אני מכיר את משרד הגמלאים.

אשר אוד: במקרה הכרתי את זוהרה כהן, שהיא ראש תחום רווחה ובריאות במרכז לענייני גמלאים.

אשר אוד: דיברתי איתה על הנושא של קבלת תרופות חינם למקבלי פיצויים.

אשר אוד: אמרתי לה שאני לא יודע מה מגיע לי.

אשר אוד: מסתבר שאני שמקבל מגרמניה פיצויים כ-50 שנה לא מקבל תרופות בחינם.

אשר אוד: זוהרה הרימה טלפון למשרד בתל-אביב ואמרו לה שאם אני רוצה אני צריך לבקש.

אשר אוד: כתבתי מכתב.

אשר אוד: ב-12 לינואר הגיע מכתב לרופאת המשפחה שאכן אני זכאי לתרופות ללא תשלום.

אשר אוד: אם אחד כמוני שעוסק בכל כך הרבה פעילויות לא יודע, אז תתארו לכם כמה אנשים לא יודעים את הזכויות שלהם.

אשר אוד: תודה למשרד הגמלאים שהוציא את החוברת.

אשר אוד: אני מקווה שזה יביא למודעות.

אשר אוד: עלינו לעשות הרבה כדי להביא למודעות בגין זכויות של גמלאים.

חיים כץ: אשר אמר שהוא היה זכאי לזכויות והוא לא קיבל אותן מהסיבה שהוא לא ידע לדרוש אותן.

זוהרה כהן: הסיפור של אשר אוד הוא אחד מ-20 אלף מקרים של אנשים שמקבלים גמלה מגרמניה כל חודש ביורו.

זוהרה כהן: ועדת דורנר עלתה על כך שהרישום בקופות חולים לא תואם את הזכויות שמגיעות לאנשים האלה.

זוהרה כהן: מתוך 4 קופות החולים הגדולות, כללית מקבלת מגרמניה לפי אחוז מהאוכלוסייה.

זוהרה כהן: קופת חולים הכללית ידעה רק על 1000 ניצולים.

זוהרה כהן: כל ה-9000 לא היו רשומים דרך קופות החולים.

זוהרה כהן: מכבי יודעים רק על 2000 איש.

זוהרה כהן: לאומית ומאוחדת לא רשומים בגרמניה כקופות חולים.

זוהרה כהן: בעקבות ועדת דורנר החלטנו בשיתוף עם הגברת חנה פלור לקחת את העניינים ולעשות סדר.

זוהרה כהן: היום רשומים בכללית כ-5130 איש.

זוהרה כהן: עדיין יש 5000 איש למצוא.

זוהרה כהן: במכבי אנחנו עושים פעולות על-מנת להעלות 2000 איש.

זוהרה כהן: זה לא 2000, זה הרבה יותר.

זוהרה כהן: מתוך 20 אלף איש 2000 זה קצת.

זוהרה כהן: בקופות חולים לאומית ומאוחדת אנחנו בקשרים מול גרמניה על מנת שתאשר אותן כקופות פעילות בארץ ישראל.

זוהרה כהן: זה נעשה בשיתוף פעולה מאוד יפה עם הקופות.

זוהרה כהן: לפני שאדון שליט יציג את הסיפור שלו, אני רוצה לדבר על העניין הזה של גמלת סיעוד שמגיעה דרך ביטוח לאומי.

זוהרה כהן: ברוב המקרים כשאדם עומד בקריטריון של גיל, הכנסה ובעיה תפקודית הוא זכאי לקבל עזרה ביתית.

זוהרה כהן: הנקודה היא שהרבה פעמים אנשים לא יודעים שמחלת האלצהיימר היא סוג של שינוי בתפקוד המנטלי.

זוהרה כהן: אנשים לא מעלים בדעתם שמגיעה להם בקשה לחוק סיעוד, מה גם שבדוח שאנחנו ממלאים לא מצוין שבבעיות של ראש חייבים פסיכו-גריאטר.

זוהרה כהן: מכיוון שמחלות של ראש לא רואים אלא רק על ידי מילוי שאלון, אז השאלון של ביטוח לאומי לא מעודכן לבעיות מנטליות.

זוהרה כהן: הסיפור של אדון דוד שליט מתעסק גם בעניין של הביטוח הרפואי והסיעודי של קופת החולים.

זוהרה כהן: כל אחד פה מבוטח בקופת חולים, רק הוא לא יודע אם הוא עשה סיעודי או לא עשה סיעודי.

זוהרה כהן: זה גם לא רשום בכרטיס.

זוהרה כהן: אישה שניגשה אלי אמרה לי שבעלה חולה 3 שנים באלצהיימר, היא משלמת כללית מושלם סיעודי ונגמרה לה כל ההכנסה לשלם לעובד הזר.

זוהרה כהן: כשאמרתי לה שהבעל שלה חולה באלצהיימר, היא אמרה לי שאלצהיימר לא נחשב לסיעודי.

זוהרה כהן: אף אחד - בטח לא בקופת חולים – בא ואומר שאלצהיימר זה סיעודי ומגיע לאותה גברת לקבל 2500 שקל.

זוהרה כהן: היא גם לא מקבלת אחורה.

זוהרה כהן: זאת נקודה מאוד חשובה.

אורלי לוי אבקסיס: זה לא אמור להופיע באתר באינטרנט?

זוהרה כהן: איזה גמלאי יתחיל להיכנס לראות אם זה כתוב באתר האינטרנט?

זוהרה כהן: זה כתוב בשורה אחת.

זוהרה כהן: מאוד קשה לראות את זה.

זוהרה כהן: אנחנו רוצים להכין אנשים לפני ניתוחים.

זוהרה כהן: הרבה גמלאים עוברים ניתוחי ברכיים.

זוהרה כהן: הם יודעים מראש על הניתוח שהם אמורים לעבור אבל הם לא מתכוננים.

זוהרה כהן: מגיעות 6 שעות עזרה דרך ביטוח לאומי לאנשים שהמגבלה שלהם השתנתה במיידי.

זוהרה כהן: הם זכאים לזה מהרגע שהם חוזרים הביתה ומילאו את הבקשה לביטוח לאומי.

זוהרה כהן: גמלאים לא יודעים.

דוד שליט: באפריל 2006 התגלה במחלקה הגריאטרית של קופת חולים מכבי שאשתי חולת אלצהיימר וזקוקה להשגחה מתמדת בגלל אובדני דרך.

דוד שליט: אנחנו לא ידענו שאלצהיימר הוא מקרה סיעודי, למרות שהיה לנו ביטוח פרטי בחברת כלל ויש לנו ביטוח סיעודי זהב של מכבי.

דוד שליט: אנחנו כאזרחי המדינה גם מקבלים ביטוח לאומי.

דוד שליט: מכיוון שלא ידענו אמרנו שזה הגורל והתמודדנו עם זה לבד.

דוד שליט: רק ביוני 2007, כלומר כ-14 חודשים לאחר שהתקבל אישור שאשתי חלתה באלצהיימר, בני שוחח עם מישהו שייעץ לו לפנות לביטוח הלאומי.

דוד שליט: יש לציין לשבחו של הביטוח הלאומי, שתוך שבועות מעטים הוא שלח מפקחת על-מנת לבדוק.

דוד שליט: מיד הביטוח הלאומי נתן עזרה.

דוד שליט: עד היום אשתי מקבלת את ההשגחה המלאה של 18 שעות בשבוע.

דוד שליט: לא הייתה שום בעיה עם הביטוח הלאומי.

זוהרה כהן: כי היה לו דוח של פסיכו-גריאטר.

דוד שליט: כשפנינו למכבי הם אמרו שאלצהיימר לא נכלל במקרה הסיעודי.

דוד שליט: למה?

דוד שליט: ככה.

דוד שליט: לא נתנו לנו, למרות שאנחנו מיום תחילת הביטוח הסיעודי.

דוד שליט: ביולי 2007 היה שידוך בין כלל ביטוח למכבי בנוגע לסיעודי.

דוד שליט: את אשתי לא קיבלו.

דוד שליט: כל הסיפור הוא עניין של חוסר מידע שהיה.

דוד שליט: הפנייה הייתה כ-14 חודשים לאחר קרות המקרה.

דבורית הרכבי: הייתי רוצה להתייחס לאותן פניות שמתקבלות אצלנו ומתייחסות לקצבאות של הביטוח הלאומי אשר אינן מוכרות כלל לציבור האזרחים הותיקים.

דבורית הרכבי: אחוז הפניות שמתקבל אצלנו שעניינו הביטוח הלאומי הוא גבוה מאוד.

דבורית הרכבי: אנחנו לומדים על כך שהציבור אינו מכיר כלל בזכאותו לפנות לביטוח הלאומי ולבקש זכויות מזכויות שונות.

דבורית הרכבי: אנחנו נתקלים בפניות רבות מאוד של ציבור האזרחים הוותיקים שמתייחסות לאי הכרה של זכאותם לקצבאות שונות בביטוח הלאומי ולחוסר מידע לגבי המשוכות שצריך לעבור כדי לזכות בכל אחת מהקצבאות האלו.

דבורית הרכבי: יש את קצבת השארים.

דבורית הרכבי: מהפניות שמגיעות אלינו אנחנו לומדים שהציבור אינו מודע לזכותו לפנות לביטוח הלאומי ולבקש קצבת שארים בעת פטירת בן או בת הזוג.

דבורית הרכבי: לאחר שמוגשת הבקשה יש חוסר הכרה של התנאים המזכים בקצבה, לרבות אצל גברים אשר זכאותם מותנית בשני תנאים.

דבורית הרכבי: יש בעיה של חוסר הכרה של תנאי ההכנסה אשר עומד לרועץ לגברים בזמן שהם מגישים בקשה לקצבת שארים.

דבורית הרכבי: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו הוא נושא קצבת הזקנה המיוחדת.

דבורית הרכבי: אנחנו נתקלים בנושא הזה חדשות לבקרים.

דבורית הרכבי: מדובר בקצבה שמוענקת לאזרחים ותיקים אשר עלו לארץ מגיל 60, 62 ואינם עומדים בתנאים לקבלת קצבת זקנה רגילה.

דבורית הרכבי: הקצבה הזאת, להבדיל מקצבת הזקנה הרגילה, תלויה בהכנסות ואינה מוכרת לציבור.

דבורית הרכבי: פניות רבות של עולים חדשים שעלו בגיל מבוגר מגיעות אלינו.

דבורית הרכבי: כל מה שהם יודעים זה שהם לא זכאים לקבל קצבת זקנה.

דבורית הרכבי: הם מבקשים שנעזור להם להתקיים.

דבורית הרכבי: כשאנחנו פונים לביטוח הלאומי מועברים אותם הטפסים לאותם עולים קשישים וזכאותם נבדקת.

דבורית הרכבי: חוסר ההכרה הראשוני בקיומה של הזכות הזאת לבקש סיוע כשעלית בגיל מבוגר וכשלא שילמת במשך שנים למוסד לביטוח הלאומי זאת זכות שאינה מוכרת.

דבורית הרכבי: הנושא השלישי הוא השלמת הכנסה.

דבורית הרכבי: הנושא של השלמת הכנסה תופס חלק ניכר מהפניות אלינו.

דבורית הרכבי: אנשים פונים בשאלה האם מגיע להם, באיזה תנאים מגיע להם, האם הם יכולים לפנות שוב למרות שהם כבר פנו, האם הם יכולים לפנות למרות שהם נדחו בעבר.

דבורית הרכבי: יש לנו הרבה מאוד מקרים של אנשים שפנו לפני 10 שנים ויותר ונדחו כי התנאים האישיים שלהם לא זיכו אותם בהשלמת קצבת הכנסה.

דבורית הרכבי: מאז השתנו דברים, הכנסותיהם השתנו, הקצבאות השתנו והם עשויים להיות זכאים היום.

דבורית הרכבי: אנחנו מלמדים אותם שהם זכאים לפנות היום.

דבורית הרכבי: נושא שני שקשור להשלמת הכנסה הוא נושא הרכב.

דבורית הרכבי: יש ידיעה בציבור, בייחוד אצל האזרחים הותיקים שאנחנו אמונים על הטיפול בפניותיהם, שאחזקה ברכב מונעת קבלת קצבת השלמת הכנסה.

דבורית הרכבי: הציבור אינו מכיר את אותם חריגים שעשויים לזכות אותם בקצבה הכל כך חשובה הזאת שמאפשרת קיום גם אם הם מחזיקים ברכב, לרבות במקרים שבהם רכב הוא תחליף רגליים.

דבורית הרכבי: כאשר מדובר בנכים או בבני משפחה שזקוקים להסעה הציבור אינו מכיר בחריגים האלה.

דבורית הרכבי: אנחנו נתקלים במקרים שבהם הציבור פונה למוקד של הביטוח הלאומי וגם לגורמים אחרים שאומרים לו שהוא לא זכאי כי הוא מחזיק ברכב.

דבורית הרכבי: אנשים במשך 10,15 שנה לא פונים כי אי שם בעבר היה להם רכב, או שיש להם רכב שהוא בגדר חריג לכלל האוסר שימוש ברכב.

2579: אני רוצה להגיד מילה על המוקד שהוקם ביוזמה של המשרד לענייני גמלאים.

2579: אנחנו רואים במוקד סוג של אינטגרטור במידע לכל ציבור הגמלאים.

2579: יש מוקדי מידע.

2579: אדם יכול להתקשר למוקד של הביטוח הלאומי ולשאול על גמלה כזאת אחרת.

2579: הוא יכול להתקשר גם לקופת החולים.

2579: כאשר מגיעה אלינו פנייה ואנחנו מזהים שהאדם זקוק לתרופה כזאת או אחרת, אנחנו אומרים לו שהוא זכאי להטבה גם במשרד אחר.

2579: זה היתרון והייחוד של המוקד ושל המשרד עצמו.

2579: אני אתן 3 דוגמאות של זכויות שהמידע לא מספיק נגיש ולא מספיק ידוע.

2579: דוגמה ראשונה היא ההנחה בארנונה.

2579: ההנחה ניתנת ברשויות המקומיות .

2579: הרשויות המקומיות לא תמיד יוצאות מגדרן להעביר את המידע הזה לגמלאים.

2579: כאשר אנחנו נקבל פנייה כזאת אנחנו נדע מיד שהגמלאי זכאי להנחה כזאת או אחרת עד 30%.

2579: יש כאלה שגם יותר אם יש להם השלמת הכנסה.

2579: אנחנו מיד נזהה ונוכל לסייע לו.

2579: אנחנו נתקלים בלא מעט פונים שלא מקבלים את ההנחה הזאת, את ההטבה הזאת ברשות המקומית.

2579: אז אנחנו נכנסים לפעילות קצת יותר נמרצת.

2579: הדוגמה השנייה היא הנושא של גמלת הניידות או קצבת הניידות שמוכרת בביטוח הלאומי ונפסקת או שאיננה ניתנת לאנשים שלא התחילו לקבל את הגמלה הזאת לפני היותם גמלאים.

2579: אנחנו מזהים לא פעם את אותם אנשים שמועמדים לזה.

2579: אנחנו מעודדים אותם לפנות לפני שההטבה הזאת לא תהיה מוכרת עבורם.

2579: היינו שמחים שההטבה הזאת הייתה ניתנת לכולם.

2579: זה עניין תקציבי שבו המוקד לא עוסק אלא המשרד.

2579: הנושא הנוסף הוא הנושא של ההטבות או ההשתתפות בדיור.

2579: יש פה אינטגרציה של מספר משרדים, אם זה המשרד לקליטת עלייה, משרד השיכון ומשרד הרווחה.

2579: אנחנו תופסים את עצמנו כאינטגרטור ומעבירים את המידע לאותם גמלאים שפונים אלינו.

2579: אנחנו מזהים שהם יכולים לקבל השתתפות בשכר דירה, בסיוע בדיור ציבורי, בדיור מוגן.

2579: הקשת מאוד רחבה ונוגעת ליותר ממשרד אחד.

2579: לגמלאי שנמצא במקום שהוא כבר אינו במיטבו ואינו יכול להשיג את כל הזכויות בכוחות עצמו המידע אינו מספיק .

2579: אנחנו רואים את עצמנו כשליחי הציבור וכשליחים של אותם הגמלאים להשיג את אותן הטבות.

חיים כץ: חוסר אינפורמציה זה אחד המובילים לטרגדיה.

חיים כץ: אנחנו מאוד שמחים שהמשרד לגמלאים פתח מוקד לפניות ציבור.

שרה זילברשטיין-היפש: נאמרו הרבה דברים על משרדי הממשלה.

שרה זילברשטיין-היפש: אני רוצה להציג בפניכם את העובדה שיש הרבה זכויות שגורמים לא מתאמצים לתת.

שרה זילברשטיין-היפש: אני מדברת על בנקים שלא מספרים לגמלאים שיש להם הפחתה בעמלות או לפעמים פטור מעמלות.

חיים כץ: הם נותנים את לוח השנה, את העט.

חיים כץ: הגמלאי חוזר הביתה מבסוט מזה שהוא קיבל את זה.

שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו פרסמנו למי שפונה אלינו במוקד רשימה של בנקים, מה הם נותנים לגמלאים ואת השונות ביניהם כדי שהגמלאים ידעו איזה בנק מכבד אותם יותר ואיזה בנק פחות.

שרה זילברשטיין-היפש: אני משקפת לכם ממש מעט מאוד מהדברים שמקוממים, שמרגיזים.

שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו רואים איך הגמלאים יכולים היו לחיות ברמת חיים יותר טובה אם הם היו יודעים על הדברים האלה.

שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו מדברים על רכבת ישראל.

שרה זילברשטיין-היפש: יש את חוק האזרח הותיק שלפיו הוא זכאי ל-50%.

שרה זילברשטיין-היפש: יש שעות שהקופה סגורה ויש אוטומט.

שרה זילברשטיין-היפש: גמלאים לא זכאים לאוטומט.

שרה זילברשטיין-היפש: הם חייבים לנסוע רק בשעות שיש קופות.

שרה זילברשטיין-היפש: זה אבסורד.

שרה זילברשטיין-היפש: רשות השידור לא מפרסמת בתחילת השנה אם הגמלאים ישלמו או לא ישלמו.

שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו נמצאים ב-3 בנובמבר.

שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו מדברים על משאבים לקיבוצים.

שרה זילברשטיין-היפש: צריך הרבה שעות של ועדה בשביל זה.

שרה זילברשטיין-היפש: הגמלאים לא יודעים על הזכויות שלהם, הם לא יודעים שכמו כל אזרח הם זכאים לחוק סיעוד ולהמון המון דברים.

שרה זילברשטיין-היפש: רצינו להציג בפניכם את העובדה שיש זכויות מורכבות במשרדי הממשלה השונים, ברשויות המקומיות ובמשק הכללי.

שרה זילברשטיין-היפש: גם אם הגמלאי יודע אותן הוא מתחיל להתרוצץ.

שרה זילברשטיין-היפש: יש את הטופסיאדה, את הבירוקרטיה ולזכור למי הלכתי ומה עשיתי.

שרה זילברשטיין-היפש: ב-8840* אנחנו עושים את זה למען הגמלאים.

שרה זילברשטיין-היפש: אנחנו חושבים שכל איש שירות שיש לו קשר עם גמלאי מחויב לדבר על כל השירותים שניתנים ומה הזכויות.

שרה זילברשטיין-היפש: זה צריך להיות בצורה ממוקדת.

שרה זילברשטיין-היפש: לא יכול להיות שכשיש מקרה של אלצהיימר לא יודעים שאפשר לקבל שעות סיעוד.

שרה זילברשטיין-היפש: באותה מידה לא יכול להיות מצב שאדם שמשתחרר מבית חולים במצב סיעודי לא יודע שמגיעות לו שעות סיעוד.

חיים כץ: את אומרת שאתם הולכים לשלוח לכל אזרח ותיק חוברת הביתה שתיתן לו אינפורמציה לגבי הזכויות שלו ולאן לפנות.

חיים כץ: משרד הגמלאים ישקיע חלק גדול מתקציבו במשלוח החוברת הזאת ל-730 אלף בתים.

חיים כץ: החוברת הופקה במחשבה רבה ונותנת כלים אינפורמטיביים.

שרה זילברשטיין-היפש: אחרי שהאנשים יקבלו את החוברת הזאת אנחנו נעזור להם לממש אותה.

שרה זילברשטיין-היפש: אם אנשים יפנו ל-8840* אנחנו גם נרוץ במקומם כדי לממש את הזכויות האלו.

חיים כץ: אתם תצאו בפרסומת ברדיו ובעיתונות כדי שאנשים יפנו ל8840*.

לאה נס: החוברת היא מענה ראשוני, היא לא הפתרון.

לאה נס: הפתרון הוא שמי שנותן את השירות הוא זה שיהיה צריך לתת את היידוע הרלוונטי בזמן אמת.

לאה נס: הצעת חוק בדבר היידוע הופצה למשרדים.

לאה נס: כל רשויות המדינה יהיו מחויבות ליידע בצורה אקטיבית כל אזרח בזמן רלוונטי.

2200: אני מאוד שמח שהקשר של הסתדרות הגמלאים, שאני עומד בראשה, עם משרד הגמלאים השתפר לעומת העבר.

2200: יש אוזן קשבת, יש שיתוף פעולה ורצון טוב למען מטרה משותפת.

2200: אני רוצה לדבר על המהפכה הדמוגרפית שחלה במרוצת עשרות השנים האחרונות, שאין דומה לה בשום תחום.

2200: אנחנו - בעיקר הצעירים שבינינו - זוכרים את השיר של הביטלס "will you feed me, will you need me when I am 64".

2200: זה היה לפני 50 שנה.

2200: היום בן אדם בן 64 הוא אדם צעיר.

2200: היום גיל 85,90 זה גיל סביר.

2200: אני ואשתי כתבנו ספר שכותרתו "מי מפחד מהגיל השלישי".

2200: צריך לזכור שיש היום גיל תפקודי.

2200: אין היום גיל ביולוגי, יש גיל תפקודי.

2200: אם אדם מתפקד הוא יכול להיות גם בן 90.

2200: יכול להיות שהוא בן 50 והוא לא מתפקד.

2200: ההתפתחות האדירה הזאת יצרה תוחלת חיים כזאת.

2200: בעקבות המהפכה הזאת לא באה מהפכה מקבילה מבחינת ההיערכות של החברה בישראל.

2200: צריך לחשוב היטב איך לבנות מחדש את התפישה הכלכלית, את הגישה על מנת להתאים את החברה למציאות החדשה.

2200: הידע, כמו שדובר כאן, הוא עניין חשוב ביותר.

2200: טוב שנקטו ביוזמה כזאת.

2200: אנחנו כהסתדרות הגמלאים עוסקים במלחמה על השגת הזכויות.

2200: אנחנו לא בנויים לטיפול אינדיבידואלי בכל האוכלוסייה.

2200: יש הרבה מאוד שלא יודעים על הזכות הזאת.

2200: המשרד לקח על עצמו משימה חשובה מאוד ביידוע הגמלאים.

2200: אתמול פורסם הדוח על העוני.

2200: יש להניח שיום אחד הוא יהיה בתקשורת.

2200: אחרי זה העניין ייעלם.

2200: הדוח הזה הוא ל-2008.

2200: כבר היום יש בידינו נתונים על גידול של 3% עניים בקרב הגמלאים.

2200: רמה זו נמשכת.

2200: ועדת העבודה תוכל לתרום הרבה מאוד.

2200: אני רוצה לומר משהו בתחום הבריאות.

2200: אם יש בעיה חמורה ביותר שלא התקרבנו לפתרונה זה נושא האשפוז הסיעודי.

2200: משפחות נהרסות משום שהן לא מסוגלות לעמוד בזה.

2200: הסתדרות הגמלאים יזמה באמצעות חברי כנסת תיקון לחוק שיאפשר לכל אזרח תמורת תשלום קטן לקבל את השירות הזה.

2200: לצערי, זה לא קודם .

2200: אני לא רוצה להיכנס לסיבות.

2200: זה קשור לכל מה שהיה עם המשרד הקודם.

2200: אנחנו מתכוונים לפתוח בקמפיין - אני מקווה שבעזרת ועדה העבודה והמשרד - על-מנת שהבעיה הזאת תמצא את פתרונה.

2200: אנחנו לא מדברים על כסף.

2200: אנחנו חושבים שאם יוסיפו לחוק מס בריאות תוספת קטנה אפשר יהיה לפתור את הבעיה הזאת בלי להכביד על התקציב.

2200: צריך להתמקד גם בנושא התרופות שהולך ומתייקר.

2200: התחלנו בשעתו והייתה איזו שהיא הקלה, אבל אחר כך שוב נכנעו לאוצר בנושא הזה.

2200: נושא התרופות הוא נושא בעל חשיבות גדולה ביותר.

2200: אנחנו נשמח לשתף פעולה בנושא הזה של הפצת הידע.

2200: אנחנו בהסתדרות הגמלאים נמשיך להתמקד במאבק על השגת זכויות.

2200: יש את הנושא של עדכון אחת לשנה ולא אחת לשנתיים.

2200: אלה דברים שאושרו והוסכמו.

2200: אתמול הייתה שיחה בין ראש הממשלה ליושב-ראש ההסתדרות בנושא הזה.

2200: אנחנו הולכים על זה למאבק.

2200: אני רואה חשיבות רבה במדיניות שנקבעה על ידי המשרד.

2200: אנחנו נלך לשיתוף פעולה מרבי בנושא הזה.

2200: הנושא של אשפוז סיעודי זאת מטרה שהעמדנו לפנינו בעתיד הקרוב.

2200: אני מקווה שנזכה לשיתוף פעולה של כולם.

מרים בר-גיורא: אני מברכת על הדיון הזה.

מרים בר-גיורא: אין ספק שהנושא של מידע הוא חשוב ביותר לכל האוכלוסיות בכל הנושאים, בוודאי לאוכלוסייה הזקנה.

מרים בר-גיורא: אני מדברת לא רק על מידע אלא על מיצוי זכויות.

מרים בר-גיורא: לפעמים מידע מגיע לי, אבל אני צריך לדעת לאן לגשת, לראות מה מתאים לי.

מרים בר-גיורא: אנחנו במשרד הרווחה אחראים על שני סוגים של שירותים.

מרים בר-גיורא: השירות האחד הוא השירות המוסדי, זאת אומרת כל הנושא של פיקוח על בתי אבות וסבסוד כניסה של זקנים לבתי אבות.

מרים בר-גיורא: אנחנו מפרסמים באתר האינטרנט.

מרים בר-גיורא: אנחנו מודעים לכך שלא כל אדם זקן מגיע לאינטרנט, אבל אנחנו מפרסמים שם בקביעות רשימות של בתי אבות שעומדים בתקנות וברישיונות שלנו.

מרים בר-גיורא: אנחנו מפרסמים את כל הנושאים שאנחנו אחראים עליהם.

מרים בר-גיורא: האוכלוסייה הזקנה יכולה ליהנות בצורה מסובסדת במרכזי יום, בנופשונים, בקהילות תומכות ובנושאים שונים.

מרים בר-גיורא: זה לא מספיק.

חיים כץ: מה אתם עושים בנוגע להעברת מידע?

מרים בר-גיורא: יש באינטרנט מידע למי שנכנס.

מרים בר-גיורא: ישנן במחלקות לשירותים חברתיים יחידות מיוחדות למתן מידע ספציפי, כי כל הנושאים הקהילתיים הם נושאים שקשורים בקהילה עצמה.

מרים בר-גיורא: גם למשרד שלנו יש מוקד 118 להעברת כל מיני נושאים של המשרד, לרבות הנושא של זקנים.

מרים בר-גיורא: כל מה שנעשה הוא לא מספיק.

מרים בר-גיורא: הדבר הכי טוב זה מידע מקומי, כי ישנם הרבה מאוד דברים שהם מקומיים כמו 180 מרכזי יום שלא נמצאים בכל יישוב.

מרים בר-גיורא: את החוברות האלו שנותנות מידע ספציפי לגבי המקום אפשר לפזר במרכזי יום, בקופות חולים, בכל מקום שאוכלוסייה זקנה מגיעה אליו.

מרים בר-גיורא: זה מאוד חשוב לאוכלוסייה הזקנה.

מרים בר-גיורא: אני רק מברכת.

אסתר נדיב: אני רוצה לדבר על המחסור במידע.

אסתר נדיב: בלשכות הבריאות קיימים דפי מידע על זכויות המטופלים, בעיקר בנושא של אשפוז סיעודי, בנושא של מכשירי שיקום וניידות והתאמת תנאי דיור.

אסתר נדיב: המידע קיים באינטרנט באגף לגריאטריה.

אסתר נדיב: אנחנו יודעים שהמידע באינטרנט יותר מתאים לבני משפחה, לכן הנושא מפורסם גם בחוברות מתאימות בלשכות הבריאות.

אסתר נדיב: יש לנו פרסום בנושא נגישות של אנשים שזקוקים לנגישות.

אסתר נדיב: אנחנו פועלים לשיפור הנגישות בקופות חולים ובבתי חולים.

אסתר נדיב: יש שיתוף פעולה של משרד השיכון יחד עם משרד הבריאות בוועדות מיוחדות שמתאימות תנאי דיור או שינויים בדיור.

אסתר נדיב: אם זה הרחבת פתחים וכל מיני דברים שקשורים במתן תנאים נוחים לרווחת אנשים שזקוקים לשינויים האלה.

אסתר נדיב: במצוי הזכויות אנחנו פועלים הרבה בנושא ניצולי השואה.

אסתר נדיב: במוסדות הסיעודיים נערכו סדנאות לכל העובדים על איך לגרום לניצולי השואה לממש את הזכויות שלהם.

אסתר נדיב: קיימות גם ועדות ערר להקלה בתשלומים למוסדות סיעודיים.

אסתר נדיב: הדברים האלה מפורסמים וידועים, אם כי עדיין לא מספיק.

חיים כץ: התחלו את הדיון בסיפורו של אשר אוד.

חיים כץ: כנראה שזה לא מספיק.

חיים כץ: לפעמים צריך להרים את הקול וצריך לצעוק.

מאיר שפיגלר: אנחנו דואגים באמצעות אתר האינטרנט של המשרד לפרסם כל דבר ועניין שנוגע לאפשרויות שעומדות על הפרק מבחינת זכאות של קשישים, נכים, אנשים שיש להם מחלות סופניות וזקוקים לעזרה מסביב לשעון, לגבי מה עליהם לעשות כדי שהם יהיו זכאים לקבל עובד סיעודי זר שילווה אותם ויסייע להם בחיי היום-יום.

מאיר שפיגלר: חוץ מזה יש מענה טלפוני.

מאיר שפיגלר: אנחנו משתדלים לחזור לכל אחד ואחד מהפונים מוקדם ככל שניתן.

מאיר שפיגלר: יש ועדות ערר במידה ומוגשות בקשות והן נדחות.

מאיר שפיגלר: מבחינת הקריטריונים הרוחביים אנחנו דנים בכל אחת מהבקשות במסגרת ועדות ערר.

מאיר שפיגלר: גם במקרים קשים וחריגים.

מאיר שפיגלר: בעבר הייתה מדיניות חד-משמעית ונחרצת לגבי כך שעובד זר לא יוכל להתלוות לקשיש או לאדם שנסעד בבית אבות או בבית אבות סיעודי.

מאיר שפיגלר: אין היום מצב של פתיחות מוחלטת, אבל במקרים חריגים הבקשות עולות לדיון בפני ועדת חריגים.

מאיר שפיגלר: אנחנו משתדלים ללכת לקראת המטופלים, לקראת האנשים שזקוקים לעובד הזר שיסייע להם ביום יום.

מאיר שפיגלר: לגבי ניצולי השואה.

מאיר שפיגלר: אנחנו מטבע הדברים מתייחסים גם לנתון הזה.

מאיר שפיגלר: אנחנו משתדלים ללכת ככל שניתן על מנת לסייע לאותם ניצולי שואה.

מאיר שפיגלר: בעוד שכל עובד זר בסיעוד נדרש להגיע לכאן עם ידע בסיסי בתחום השפה האנגלית, לגבי ניצולי השואה אנחנו מאשרים לעובדים זרים לסעוד אותם גם אם אין בפיהם את השפה האנגלית.

מאיר שפיגלר: אנחנו מנסים להתייחס אל הסוגיה של הסיעודיים על בסיס הנחייה מפורשת של שר הפנים, שהוא רגיש בצורה בלתי רגילה לנושא ולצרכים של האוכלוסייה שנדרשת לעובדים סיעודיים.

מאיר שפיגלר: אנחנו מנסים ללכת לקראתם ככל שניתן.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכולם ברוכים הבאים לכנסת מדינת ישראל.

מרינה סולודקין: אנחנו חוגגים ביחד את יום האזרחים הותיקים.

מרינה סולודקין: כבוד היושב ראש, חברי חיים כץ, וגברתי הנכבדה, סגנית השר לאה נס עושים בכנסת הרבה אבל לא מספיק.

מרינה סולודקין: הם נלחמים על-מנת שיתנו זכויות ויהיו חוקים.

מרינה סולודקין: כאן דיברו במקרה על כך שלא נתנו הנחות ופטור מתשלומים עבור התרופות.

מרינה סולודקין: אתה יודע שהיה חוק שדיבר על מיסוי הכסף מגרמניה בגלל שזה הכנסה.

מרינה סולודקין: לקח 10 שנים כדי לעשות פטור ממיסוי.

מרינה סולודקין: זה היה החוק שלי.

מרינה סולודקין: אנחנו חייבים קודם כל להעביר את החוקים, רק אחר כך לפרסם את הזכויות.

מרינה סולודקין: הנושא היום הוא אינפורמציה.

מרינה סולודקין: אינפורמציה היא מאוד הכרחית.

מרינה סולודקין: אנחנו מדינה קולטת עלייה.

מרינה סולודקין: אני מאוד רוצה שהחוברת הזאת תהיה בשפות.

מרינה סולודקין: החוברת צריכה להיות באנגלית, ברוסית, באמהרית ובעוד שפות.

מרינה סולודקין: אני אבקש מסגנית השרה לשתף פעולה עם משרד הקליטה או עם גורמים אחרים על מנת לתרגם.

מרינה סולודקין: אם יש חוסר מידע ברחוב העברי, אתם ודאי מבינים איזה חוסר מידע יש ברחוב של העולים, לא חשוב מאיזה מדינות הם באו.

מרינה סולודקין: אחרי קריאה של דוח העוני יש לנו מטרות חדשות שאנחנו ביחד חייבים להלחם עבורן.

מרינה סולודקין: דיור ציבורי לקשישים זה מאוד חשוב, מאוד אקוטי.

מרינה סולודקין: אני מודה לראש שהממשלה נתניהו שהקים ועדה מיוחדת על יד משרדו.

מרינה סולודקין: אולי אנחנו נגיע למסקנה שאי אפשר להפריט את הדיור הציבורי, חייבים לבנות את הדיור הציבורי.

מרינה סולודקין: שמעתם על המיסוי של מצרכים בסיסים, על העלאת המיסוי על ירקות ופירות.

מרינה סולודקין: עשינו כאן מאבק מאוד יפה.

מרינה סולודקין: לא נתנו יד למיסוי נוסף.

מרינה סולודקין: חייבים גם לחשוב על הצד השני, על הצד של מאיפה לקחת כסף לכל הצרכים של הוותיקים בגיל הזהב.

מרינה סולודקין: אני יכולה לומר לכם שאני וחברתי היקרה, שלי יחימוביץ, עשינו את חוק העיזבון, שזה מס על ירושות גדולות של יותר מ-10 מיליון שקל.

מרינה סולודקין: זה הכסף לצרכים האחרים.

קריאה: יש הרבה נשים שהבעלים לא השאירו להן שום דבר אחרי מותם.

קריאה: הן חיות בקושי, אפילו לא מגיעות ל-1000 שקל.

קריאה: המדינה לא עושה שום דבר.

קריאה: אם יש להם ילדים טובים הילדים נותנים, אבל אם אין להן ילדים טובים או אין להן ילדים בכלל הן חיות על הפנים.

עזרא מזרחי: זה יפה מאוד ששולחים חוברות ואינפורמציה לאנשים, אבל מה אנחנו עושים עם האינפורמציה?

עזרא מזרחי: לנו יש אינפורמציה שבהסכם הקואליציוני יבטלו את ה-1.75, אבל הנה נגמרת 2009 וכלום לא זז.

עזרא מזרחי: התעשייה הצבאית איננה מקיימת הסכמים חתומים על ידה.

עזרא מזרחי: אנחנו פונים לבית דין לעבודה.

עזרא מזרחי: האם זה דבר הגיוני?

עזרא מזרחי: מדובר בחברה ממשלתית שמתכחשת להסכם חתום שלה עם ההסתדרות.

עזרא מזרחי: היא לא מקיימת אותו.

עזרא מזרחי: אנחנו בבית דין לעבודה כבר שנתיים וחצי.

פרופ' יעקב גינדין: סימנתי לי כמה נושאים שיש בהם הגבלות יזומות לנגישות.

פרופ' יעקב גינדין: ההגבלה היא בדרך של מנגנונים של ועדות, פניות חוזרות, אישורים כדי לקבל איזו שהיא זכות.

פרופ' יעקב גינדין: בולמים ביודעין את הגישה.

פרופ' יעקב גינדין: יש מקומות שקשישים מגיעים אליהם דרך המוקד המבורך של הגמלאים, אבל אז הם נכנסים למערכת של משיבון אלקטרוני שלא מסוגל לתת להם מענה.

פרופ' יעקב גינדין: הם עומדים יום שלם ולוחצים על כפתורים אבל לא מגיעים למידע.

פרופ' יעקב גינדין: זאת בעיה.

חיים כץ: אתה יכול לכתוב מכתב לוועדת העבודה והרווחה.

חיים כץ: אנחנו הקמנו תת ועדה בנושא.

חיים כץ: שמנו שם את חבר הכנסת אילן גילאון על –מנת שיטפל בכל הנושא של הנגישויות.

פרופ' יעקב גינדין: זאת בעיה משמעותית לקשישים.

פרופ' יעקב גינדין: יש נושאים כמו מכשירי שמע, כמו הגבהות, כמו שינויי דיור שהקשישים לא משיגים את זכותם.

פרופ' יעקב גינדין: התקציבים חוזרים לאוצר כל שנה בשיעורים מאוד גבוהים.

פרופ' יעקב גינדין: התקציבים חוזרים לאוצר דרך מנגנוני בלימה של ועדות.

פרופ' יעקב גינדין: שינויי דיור זאת ועדה שצריכים להגיע אליה דרך מרפאה בעיסוק של קופת חולים שיושבת בכל מחוז.

פרופ' יעקב גינדין: היא צריכה לפנות למשרד השיכון.

פרופ' יעקב גינדין: מדובר בוועדות שכמעט לא יושבות.

פרופ' יעקב גינדין: שני שליש מתוך האנשים שצריכים להגיע לדברים האלה לא מגיעים אליהם.

פרופ' יעקב גינדין: זה לא רק לדעת שזה קיים, אלא צריך לבדוק שהמנגנונים לא יבלמו.

יהורם הל: פנינו בזמנו לשר הממונה על עובדים זרים לסיעוד בעקבות הרפורמה בהעסקת עובדים זרים בסיעוד.

יהורם הל: עיקר הטענה שלנו הייתה שמתעללים באוכלוסיות החלשות על חשבון מיצוי הזכויות.

יהורם הל: עד היום לא קיבלנו תגובה להצעות שהצענו.

חיים כץ: למי העברת את המכתב?

יהורם הל: כתבנו בזמנו לבנימין בן-אליעזר שהיה שר התמ"ת.

חיים כץ: למי שלחת העתקים?

חיים כץ: תשלח את זה למאיר שפיגלר במשרד הפנים, עם העתק לוועדת העבודה והרווחה.

יהורם הל: שלחתי ב-20 באוקטובר מכתב למאיר שפיגלר בעקבות העובדה שהמידע על שינויים שחלים בנושא של הלנת עובדים זרים בבית ואי אישור העסקת עובדים זרים שלא לנים בית לא הגיע.

יהורם הל: החלטת ממשלה מ-12 במאי לא הגיעה לידיעת כולם.

יהורם הל: דרך הקו החם הגיעה אלינו הפנייה לפני שבועיים.

חיים כץ: מאיר שפיגלר, שיושב כאן לידי, אמר לי שאתה הולך לקבל תשובה.

חיים כץ: העתק הוא שולח לוועדת העבודה והרווחה.

יהורם הל: אני רוצה לתת דוגמה לחסמים.

יהורם הל: בהחלטת הממשלה נקבע שערעורים יוגשו לוועדת משנה שתקבע קריטריונים.

יהורם הל: כשפנתה אותה מעסיקה לוועדת המשנה, אמרו לה שהוועדה עוד לא התכנסה ואין קריטריונים.

חיים כץ: היא עוד לא הוקמה.

יהורם הל: זה נקרא לפגוע בזכויות השרים.

חיים כץ: למרות שהוועדה לא הוקמה אומר לי מאיר שהוא נותן פתרונות פרטניים לפניות.

חיים כץ: גם אתה תקבל תשובה.

מרטין סגל: קשישים בארץ זקוקים למצרך שנקרא תרבות, ספורט.

מרטין סגל: זה כולל בתי אבות רבים שמתרכזים שם אנשים רבים שעושים מאמצים אדירים בכוחות עצמם לתת תעסוקה תרבותית.

מרטין סגל: אני ניסיתי מתוקף תפקידי אבל אין עם מי לדבר.

מרטין סגל: גם בקדנציה הקודמת המשרד לא עשה שום דבר.

לאה נס: הנושא של תרבות העשרה זה מחלקה מאוד נרחבת במשרד.

לאה נס: יש למי לפנות.

מריים גרייבר: האם ניצולי שואה יכולים לקבל תרופות בחינם?

זוהרה כהן: הם זכאים לקבל תרופות רק במידה והמחלות שלהם מוכרות.

זוהרה כהן: הם צריכים להביא דוח רפואי מהרופא עם כל הפירוט.

מרים גרייבר: לפעמים אנשים מבוגרים מקבלים אלצהיימר ואחר כך חולים במחלות אחרות.

מרים גרייבר: יש את חוק זכויות החולה שקובע שכל מטופל חייב לתת את הסכמתו למתן טיפול רפואי.

מרים גרייבר: יש חוברת בהדסה שהאדם יכול למלא.

מרים גרייבר: כך הוא יודע מה יקרה לו במקרה של חירום אם הוא לא יכול לענות על השאלות ולתת את הסכמתו לטיפולים.

מרים גרייבר: זה רק לטיפולים.

מרים גרייבר: זה לא שייך לצוואה של כסף.

מרים גרייבר: אני חושבת שכדאי להכניס בחוברות או ליידע את האנשים.

חיה אוד: אני גמלאית, בעלת רכב עם בעיות רגליים.

חיה אוד: אני נמנעת מלצאת מהבית כי אין לי תו חנייה של נכה.

חיה אוד: אני לא רוצה השתתפות ברכב, אני לא רוצה כלום, אני רק רוצה את האפשרות להגיע למקומות ששם יש אפשרות לבעלי תו חנייה לחנות.

חיה אוד: אני נמנעת מלהגיע למקומות חשובים משום שאין לי תו חנייה.

חיה אוד: זה לא רק אני, זה רבים מאוד.

מרים גרייבר: זה לא עולה כסף לאף אחד.

מרים גרייבר: אני חושבת שהאוטובוסים צריכים לעמוד על יד המדרכות.

מרים גרייבר: אני רואה אנשים מוגבלים שלא יכולים, הם צריכים לרדת לכביש ואחר כך לעלות את המדרגות הגבוהות של האוטובוס.

מרים גרייבר: זה ממש רחמנות.

נתן לבון: אני רוצה לחזור לנושא של מידע ומיצוי זכויות.

נתן לבון: כן לזקן קם בשביל המטרה הזאת.

נתן לבון: בשנת 2004 נפתח קו חם שמספרו 1-800-300-339.

נתן לבון: זה טלפון חינם.

נתן לבון: האיש מדבר על חשבון העמותה.

נתן לבון: הטיפול שהוא מקבל במוקד הזה הוא טיפול כוללני.

נתן לבון: לא רק מידע, לא רק הפנייה למיצוי זכויות, אלא גם ליווי על ידנו עד שהזכויות האלו ממוצות.

נתן לבון: אם אני רוצה לחזור לדוגמה של אדון לנדאו, אז במקרה כמו שלו שקופת חולים מכבי סירבה לשלם את דמי הביטוח לגבי הסיעוד אנחנו פונים לאותה חברת ביטוח ומכריחים אותה למלא את מה שהיא צריכה לעשות.

נתן לבון: עלתה פה סוגיה חשובה של מיצוי זכויות של ניצולי השואה.

נתן לבון: אנחנו הגשנו בג"ץ וכתוצאה מזה המלצות ועדת דורנר מומשו.

נתן לבון: להמלצות ועדת דורנר יש ספיחים שחייבים להכיר במחלות נוספות כמו לב, לחץ דם וסכרת כנכות.

נתן לבון: אנשים יכולים לפנות ללשכת השיקום על מנת לקבל את זכויותיהם.

נתן לבון: לשכת השיקום מדברת גבוה גבוה על כך שהיא עושה הכל בהתאם להוראות, אבל לא כאשר אנחנו הפנינו אדם שזכאי לפי כל הקריטריונים ואמרו לו שיבוא אליהם בעוד שנה.

נתן לבון: זה בהחלט בניגוד לחוק.

נתן לבון: אנחנו הגשנו תביעה משפטית בנושא הזה.

נתן לבון: חשוב לדעת שמיצוי הזכויות של ניצולי השואה זה שערורייה בלתי רגילה.

נתן לבון: יש בשנתיים האחרונות הרבה מאוד זכויות שמגיעות להם אבל לא מזדרזים למצות אותן.

נתן לבון: הדוגמה של התרופות היא דוגמה קלאסית.

נתן לבון: בעידן המחשבים אפשר לעשות הצלבת מידע בין קופות החולים, ששם כתוב ממה סובל האיש, ללשכת השיקום.

נתן לבון: יש אולי בעיה לגבי אלה שמקבלים מגרמניה כי שם הדברים מסובכים יותר, אבל אסור לשכוח שאנחנו בלשכת השיקום מקבלים קצבה.

נתן לבון: אם אלה היו מקבלים אותה אוטומטית בלי טלפונים, בלי טפסים, בלי מכתבים.

נתן לבון: .

יעקב דוד: אני רוצה לדבר על פעולות להנגשת מידע.

יעקב דוד: לא מעט בני משפחה מטפלים במידע הרלוונטי.

יעקב דוד: אנחנו פיתחנו 3 מאגרים.

יעקב דוד: במאגר המידע שאותו אני מנהל יחד עם גברת נעמי כהן יש מאגר מידע על שירותים לזקנים.

יעקב דוד: הוא כולל למעלה מ-4000 שירותים לזקנים ב-9 קטגוריות.

יעקב דוד: מי שרוצה יכול להיכנס.

יעקב דוד: יש שם הרבה מאוד מידע.

יעקב דוד: כל פריט מידע כולל רבדי מידע רבים ומגוונים עד לרמה של מאפייני השירותים, מסמכים נדרשים וכיוצא בזה.

יעקב דוד: מאגר מידע שני שנמצא אצלנו זה מאגר מידע על זכויות.

יעקב דוד: על פי חוק או תקנה יש 11 קטגוריות בנושא הזה.

יעקב דוד: בנוסף ללשון החוק אנחנו מציגים את תרגומו לשפה פשוטה ושווה לכל נפש.

יעקב דוד: בנוסף אנחנו מציגים חוקים ותקנות לכלל האוכלוסייה שמשמעותיים לזקנים בתוך 6 קטגוריות, כמו זכויות החולה, ביטוח בריאות, חוק החולה.

יעקב דוד: בנוסף סייענו להקים מאגר מידע של עזרים לאנשים בעלי מוגבלויות, לאו דווקא זקנים.

יעקב דוד: הוא נקרא עזרים.

יעקב דוד: יש אליו הרבה מאוד פניות.

יעקב דוד: מאחר ואנחנו מניחים שהאינטרנט אינו נגיש במידה מספקת לכלל האוכלוסייה, ואנחנו מאמינים שמידע בלבד לא מספיק, אז פתחנו מרכז מידע יחד עם ארגון רעות אשל.

יעקב דוד: המרכז הזה מתפרסם באופן פעיל.

יעקב דוד: יש פרסום רדיו מאוד אינטנסיבי.

יעקב דוד: ההתקשרות היא לטלפון 1-700-700-204, 24 שעות ביממה.

יעקב דוד: תשובה ניתנת תוך 24 שעות.

יעקב דוד: אני מצטרף להמלצות שהיו קודם בנוגע לתרגום לערבית, לרוסית ולאמהרית.

חיים כץ: הוועדה מברכת את סגנית השר, ד"ר לאה נס, העומדת בראש המשרד לענייני גמלאים על היוזמה לקיים את הכנס החשוב בכנסת לציון יום הקשיש הבינלאומי.

חיים כץ: הוועדה קוראת למשרד לענייני גמלאים ולעומדת בראשה להמשיך להוביל את תיקוני החקיקה שיביאו לשיפור מצבם של הקשישים בישראל.

חיים כץ: אנו בוועדת העבודה והרווחה מבטיחים להירתם לכל יוזמה ומהלך שיזום המשרד לרווחת הקשישים בכל הנוגע למעמדם, מצבם הכלכלי וביטחונם האישי.

חיים כץ: הוועדה שמעה על מחסור במידע וקשיי הנגישות של הקשישים בכל הנוגע לזכויות המגיעות להם מן הגופים השונים, כמו משרדי הממשלה, המוסד לביטוח לאומי, המרכז לשילטון מקומי, קופת חולים ועוד.

חיים כץ: הוועדה קוראת למשרד הבריאות, למשרד הרווחה ושירותים החברתיים, למשרד הפנים והרשויות המקומיות, למוסד לביטוח לאומי, למשרדי הבינוי והשיכון, למשרד לקליטת עלייה לפעול ביתר שאת על מנת שהקשישים יהיו מודעים יותר לזכויות להן הם זכאים כדי שימוצו זכויות אלו.

חיים כץ: הוועדה מחזקת את המשרד לענייני גמלאים ואת המרכז לשלטון מקומי על הוצאת החוברת המאגדת בתוכה את מרבית זכויות הקשישים והאגפים נותני השירותים אשר בכוונת המשרד לשלוח לכל קשיש וקשיש לביתו.

חיים כץ: הוועדה מודה לכל הגופים הפועלים בהתנדבות למען הקשיש.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.