ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 35, 2009-11-04 09:30

ליה שמטוב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: הנושא שאנחנו דנים בו: הצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה.

ליה שמטוב: עוד לפני הפגרה הוועדה החילה דין רציפות להצעת החוק, גם הבאנו את זה למליאה, וגם הכנסת החילה דין רציפות.

ליה שמטוב: היום אנחנו מדברים על הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

ליה שמטוב: אנחנו מתקדמים לאט לאט, החוק חשוב.

ליה שמטוב: חבר הכנסת מולה, בבקשה.

שלמה מולה: תודה רבה.

שלמה מולה: אני אחד המציעים.

שלמה מולה: הצעת החוק הזאת בקריאה טרומית ובקריאה ראשונה עברה במושב הקודם, בכנסת הקודמת.

שלמה מולה: הצעת החוק היא יוזמה של מספר חברי כנסת, חלקם כבר שרים, כמו השר יולי אדלשטיין ומיקי איתן.

שלמה מולה: נדמה קצת יותר מ-80 חברי כנסת חתמו עליה.

ליה שמטוב: לא רק שרים, ראש הממשלה.

שלמה מולה: ראש הממשלה שהיה אז חבר כנסת, חתם גם על הצעת החוק.

שלמה מולה: אני מוכרח להגיד דווקא בשולי הדיונים שאנחנו מקיימים - בחודש הזה מתקיימים חגיגות "יום הסיגד" שמשרד הקליטה מוביל יחד עם העמותות ונציגי יוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: הפתיחה של החגיגות האלה היו בבית הנשיא, כתוצאה מחקיקה שנעשתה.

שלמה מולה: אני חושב שמי שרואה את עולי אתיופיה כחלק בלתי נפרד בחברה הישראלית, השילוב יהיה מוצלח, ואנחנו רואים איך המדינה מתקדמת לפני כן, גם על הקמת אנדרטה לזכר הנספים בסודאן שהמדינה לקחה, בעיקר משרד הקליטה גם לקח את הנושא הזה כנושא.

שלמה מולה: גם בממשלות הקודמות, למשל כששרת הקליטה היתה יושבת ראש האופוזיציה ציפי לבני.

שלמה מולה: בחקיקה הזאת של מרכז מורשת אתיופיה, דווקא אנחנו מצטרפים לעוד חקיקות.

שלמה מולה: למשל, העדפה מתקנת לשילובם של עולי אתיופיה בשירות הציבורי.

שלמה מולה: הדברים האלה נותנים עוגן חיובי לשילובם של עולי אתיופיה.

שלמה מולה: הצעת החוק באה בחלק התרבותי המחקרי המסורתי של יהודי אתיופיה.

שלמה מולה: אני יכול להגיד גם כשלא הגענו להצלחה ולנחלה סביב ספק יהדותם של יהודי אתיופיה, אחת הבעיות היא שהאנשים לא הצליחו להתמודד עם הבעיה הזאת, כולל הרבנות, עדיין מטילים ספק ביהדותם של עולי אתיופיה.

שלמה מולה: אמרו שאין דברים מתועדים, אין דברים כתובים, וכן הלאה.

שלמה מולה: לכן, אם אנחנו רוצים לדורות הבאים, הטלת הספק הזה לא יהיה קיים לעד.

שלמה מולה: חשוב לתעד את המורשת, לראות במורשת יהדות אתיופיה כחלק בלתי נפרד כמורשתו של העם היהודי.

שלמה מולה: הצעת החוק מאוד מדודה, היא לא מכניסה את המדינה להוצאות מיותרות.

שלמה מולה: היא טובה, היא נכונה, אני מקווה שגם אלה שבעבר התנגדו, יתמכו בה ואנחנו נצא לדרך.

ליה שמטוב: תודה רבה לחבר הכנסת מולה.

ליה שמטוב: אבקש מהיועצת המשפטית להסביר לנו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כשהוועדה העבירה את הצעת החוק בקריאה ראשונה, נשארו מספר נושאים לדיון בקריאה שנייה שנייה וקריאה שלישית.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שנעבור על הסעיפים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכל מי שיהיו הערות, חלקן רשומות אצלי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: למי שיש הערות נוספות יעלה אותן.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הערה ראשונה היא לגבי הרכב המועצה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מדברת על סעיף 5 בהצעת החוק.

יערה למברגר: יש לי הערות קודם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בסדר, אם יש הערות קודם אני אתחיל בהקראה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: וכל מי שיהיו לו הערות יעצור אותנו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הצעת חוק המרכז למורשת יהדות אתיופיה, התשס"ח-2008.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מטרת החוק 1.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מטרתו של חוק זה להקים מרכז לחקר מורשת יהדות אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: פרק ב': פרשנות 2.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוק זה – "הארכיון" – ארכיון המרכז שהוקם לפי סעיף 27: "הגנז", "הגנזך", "חומר ארכיוני", "מוסד ממוסדות המדינה" – כהגדרתם בחוק הארכיונים, התשט"ו-1955.

נירה לאמעי-רכלבסקי: "המכון" – המכון לחקר מורשת יהדות אתיופיה שהוקם לפי סעיף 19.

נירה לאמעי-רכלבסקי: "המרכז" – מרכז לחקר מורשת יהדות אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: "מוסד מוכר", המועצה להשכלה גבוהה" – כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.

נירה לאמעי-רכלבסקי: "השר" – השר לקליטת העלייה.

יערה למברגר: ההפנייה של המכון צריך להיות סעיף 20, ולא סעיף 19.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כל מה שקשור לסיעוף כמובן עוד עשוי להשתנות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: תודה על ההערה.

דוד מהרט: אני רוצה להבין, למה כתוב "המכון" – מטרתו של המכון להקים מרכז לחקר מורשת יהדות אתיופיה.

דוד מהרט: כלומר, זה מכון שעוסק רק בחקר, לא באיזשהו שימור או טיפוח מורשת?

נירה לאמעי-רכלבסקי: שהמרכז יהיה זה שירכז בעצם את כל הפעילויות הרוחניות והמכון יהיה מכון מחקר והוא חלק מהמרכז.

בנימין גמליאל: יהיה ניתן להוסיף במקום לחקר ושימור – מורשת יהדות אתיופיה.

יערה למברגר: החוק כולל מכון חקר וארכיון, הוא לא כולל איזשהו אלמנט של מוזיאון, דיברנו על זה בדיונים הקודמים.

יערה למברגר: זה גם היה קשור איכשהו לעלות התקציבית של החוק.

יערה למברגר: העיקר הוא, כמו שאני מבינה אותו מכון של חקר וארכיון שמן הסתם - - -

נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה היא אם הוספת המלה שימור בלי שאנחנו מקימים שום גוף בחוק שמשמעותו מוזיאון ותקציבים נוספים, השאלה אם זה באמת יפגע במטרה.

שלמה מולה: יש למישהו התנגדות שהמלה שימור יתווסף?

יערה למברגר: אני חושבת שארכיון עוסק בשימור.

שלמה מולה: אז למה לא להוסיף את המלה שימור?

אריה קורת: הוא גם עוסק, אבל הוא לא.

שלמה מולה: אני חושב שחשוב להוסיף את המלה שימור.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אם המרכז יערוך פעילויות שמשמעותן תהיה שימור המורשת, תערוך יום בשנה כעין יום לאומי בכנסת, זאת אומרת, אם ייערכו פעולות לשימור - - -

יערה למברגר: אני מבינה את המרכז כשם הכולל של התאגיד.

יערה למברגר: המרכז הוא לא עוד יחידה בתוך.

יערה למברגר: יש את המכון ויש את הארכיון.

יערה למברגר: אין את המכון הארכיון והמרכז.

יערה למברגר: המכון והארכיון נמצאים בתוך המרכז.

שלמה מולה: אם אנחנו משתמשים במושג ארכיון, אז למה לא להוסיף את המלה שימור?

שלמה מולה: מה יעשה ארכיון?

שלמה מולה: יישמר.

יערה למברגר: אני גם מומחית מתחום הארכיונים, אני לא יודעת אם יש פה מישהו מההגנה - - -

שלמה מולה: אני מציע שאנחנו נוסיף את המלה "שימור".

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת ששימור, הכוונה היא לא רק שימור ארכיוני, אלא גם שימור תודעתי, חינוכי, ציבורי.

משה זעפרן: אני אומר ששימור זה לא רק שימור ארכיוני, יש אלף צורות של שימור.

משה זעפרן: יש דרך חינוך אפשר להעביר שימור, דרך מפגשים קהילתיים, דרך מפגשים עם קהילות אחרות עושים שימור.

שלמה מולה: אם עושים מחקר, אז אפשר לעשות ימי עיון ודברים כאלה, צריך להיות מאוד פתוחים.

שלמה מולה: אני מציע שנוסיף את המלה שימור.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השימור בהגדרתו של המרכז, כי המכון הוא מכון מחקר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן אנחנו משנים את זה בהגדרה של המרכז בסעיף 2 – "המרכז לחקר ושימור מורשת יהדות אתיופיה".

30686: אני בכל זאת רוצה להעיר הערה, שככל שתכלית החוק היא שימור והנצחה של מורשת ותרבות, בכל זאת, למרות דיונים קודמים שהיו פה, אנחנו סבורים שהמשרד שצריך לעשות את זה - משרד התרבות והספורט.

30686: עניינית למה שעלה כאן כרגע, אם אתם רוצים, אפשר אולי להפנות שאילתה למחלקת מוזיאונים אצלנו ולהידרש לדעתם בעניין הזה.

שלמה מולה: אני מציע שאת העניין של השר הממונה להשאיר את זה לשר הקליטה.

שלמה מולה: על פי הנסיון שלנו גם אם סביב חקיקה שנעשתה בעניין של "סיגד".

שלמה מולה: בינתיים הנטל הוא על משרד הקליטה.

שלמה מולה: תמיד אפשר לשנות, אני מציע להשאיר את הנושא הזה של השר הממונה שר הקליטה.

אברהם מיכאלי: אלא אם כן יהיה השר מיקי י יהיה אישית ממונה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שיש מקום להדגיש שבאמת מרכזי הרשויות ומרכזי המורשות האחרים שנמצאים בחקיקה, השר האחראי עליהם הוא שר התרבות והמדע.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שוב, כאן יש לנו עניין במגזר בקהילה שמבחינת העלייה הטרייה במדינת ישראל, אנחנו מקווים שיום אחד אולי כבר היא לא תיחשב לאוכלוסייה עולה.

שלמה מולה: אחרי שהשר יגיד – נמאס לי מעולי אתיופיה, אני מעביר את זה לשר אחר, אז שלא ידברו על קליטה, אלא ידברו בדור הבא, אין לי בעיה שיעבור לשר התרבות ומורשת וכן הלאה.

שלמה מולה: כרגע הנושאים הם נושאים שקשורים לקליטה.

שלמה מולה: שר הקליטה יעשה את מה שהאוצר צריך לעשות בהתייעצות עם שרים אחרים.

שלמה מולה: משרד הקליטה הוא בדרך כלל השר המקשר בין כל המשרדים.

שלמה מולה: לכן להשאיר את זה אל משרד הקליטה.

שלמה מולה: יותר מזה אני רוצה להגיד, גם בג"צ קבע בזמנו – יש איזה גוש שנקרא היום בהלצ'ין שמשרד הקליטה ממשיך לממן אותו.

שלמה מולה: תכלית החוק, הכיוון יצא דווקא משם.

שלמה מולה: בסוף העניין של השר הממונה, אני מציע להשאיר את זה אצל שר הקליטה.

שלמה מולה: תמיד אפשר בהחלטה כלשהי להביא את זה להודעת הכנסת להצבעה ולשנות.

דוד מהרט: - - -

שלמה מולה: זה לא סיפור.

נירה לאמעי-רכלבסקי: זה שינוי חוק.

מיכאל איתן: אני אתחיל מהסוף.

מיכאל איתן: מבחינתי, שזה יהיה השר בלי תיק.

מיכאל איתן: זה צריך להיות שר שאיכפת לו ושיש לו כוח לבצע את המשימה, אז אני מתחיל מהסוף.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים את החוק הזה שלא יהיה אות מתה, אלא אנחנו רוצים שהממשלה תיתן את חלקה, תממש אותו.

מיכאל איתן: לצערי הרב, אנחנו יודעים יש הרבה מאוד חוקים שהם נשארים רק על הנייר.

מיכאל איתן: קשה לי להיכנס לויכוח אם זה צריך להיות שר התרבות או שר הקליטה, יש פנים לכאן ויש פנים לכאן.

מיכאל איתן: הקריטריון שלי, אם הייתי יודע שהשר לקליטה או השר לתרבות או השרה לתרבות, אני יודע מי מהם לוקח על עצמו, בא הנה ונלחם בכוח.

מיכאל איתן: אומר, אני רוצה, ואני יעשה, הייתי אומר תנו לו.

מיכאל איתן: תנו לו, אם הוא כבר בא והוא נלחם והוא רוצה והוא מתחייב לעשות, ויבוא לכאן לוועדה ויגיד, אני, כך הייתי הולך.

מיכאל איתן: אז מה המסקנה ממה שאני אומר?

מיכאל איתן: כאן זאת ועדת הקליטה, הנושא של יוצאי אתיופיה בנושאים רבים מאוד דן בקליטה, בבקשה.

מיכאל איתן: אבל יחד עם זאת, נדמה לי שיש פה נציג של משרד החינוך והתרבות – של שרת התרבות.

מיכאל איתן: אני אומר, התחלנו כאילו קליטה.

מיכאל איתן: הייתי כן מתחשב ומנסה שלפחות לא נריב עם אף אחד.

מיכאל איתן: שתהיה איזושהי הידברות בין המשרדים.

מיכאל איתן: יכול להיות שאפשר יהיה להגיע להסכמה, ונלך.

מיכאל איתן: מה שהמשרדים יסכימו אנחנו נלך.

מיכאל איתן: אני לא רוצה שניכנס כאן בנושא – אני רוצה להזכיר לכולם.

מיכאל איתן: אני החתמתי 85 חברי כנסת על הצעת החוק הזאת.

מיכאל איתן: זה היה דבר חסר תקדים.

מיכאל איתן: כי תורידו את השרים ואת סגני השרים שהיו, כמעט כולם חתמו ללא יוצא מן הכלל.

מיכאל איתן: הלכנו עם הסכמה לאומית, עם הסכמה רחבה.

מיכאל איתן: אני לא רוצה שעכשיו פתאום הנושא הזה יהפוך להיות למחלוקת בין משרד הקליטה למשרד התרבות.

מיכאל איתן: אולי נשמע את הנציגים של המשרדים.

שלמה מולה: ברמה העקרונית אני לא חושב שאנחנו צריכים להתווכח, אם השרים מגיעים להסכמה.

שלמה מולה: אני לוקח את המשפט הראשון שלך.

שלמה מולה: אני זוכר את התנגדות שהיתה של משרד התרבות והספורט בדיון בחוק הזה, כי אמרו לנו במפורש, אנחנו רוצים לחכות שיחוקק חוק שירכז את כל מורשת העדות.

אברהם מיכאלי: אני לא הבנתי שההתנגדות הזאת הוסרה, היא עדיין קיימת.

שלמה מולה: אנחנו התקדמנו בחקיקה.

שלמה מולה: אין לי שום בעיה אם יום אחד יחליטו להקים אותו מרכז עדות, שלכל עדה שיהיה, יגידו גם את זה אנחנו מעבירים לשם, אין לי בעיה.

שלמה מולה: מי שמוביל היום את החקיקה, ואני יודע להגיד שגם בצורה פעילה אנשי משרד הקליטה נמצאים ועוסקים בזה חשבנו זמנית עד שייאמר אחרת, משרד הקליטה יהיה ממונה.

שלמה מולה: אם לא - - -

מיכאל איתן: יש לך תמיד זמן להחליט.

ליה שמטוב: חברת הכנסת מולה, לשרת התרבות היו כוונות טובות.

ליה שמטוב: אם אנחנו מדברים היום על מרכז מורשת יהדות אתיופיה, ומחר מישהו מציע הצעת חוק על מורשת אחרת ויש עוד.

אברהם מיכאלי: יש 46.

ליה שמטוב: נביא הצעת חוק שהיא גם כוללת את זה ואפשר להעביר את זה, למה לא?

מיכאל איתן: אולי אפשר לשמוע מה אומר נציג של שר התרבות.

30686: לא שמעתי מה השר אמר, לאיזה משרד הוא רוצה להתייחס.

מיכאל איתן: כרגע זה במשרד הקליטה, אז צריך לשמוע את משרד התרבות.

30686: אני את דבריי אמרתי.

30686: אחזור על דבריי.

30686: נכון שאנחנו בזמנו התנגדנו מעמדת הממשלה שהובאה בוועדת שרים לחקיקה, וזה מהסיבות - הצעת חוק המורשות קורמת עור וגידים.

30686: כמו שאתם מכירים, הליכי חקיקה זה לא דבר כל כך פשוט, מזיזים פסיק לכאן או לשם, זה משנה משמעויות לחלוטין.

30686: היתה גם התחייבות בזמנו שיוצג הסדר שיקח את מורשת אתיופיה במסגרת חוק המורשות, וגם על זה עובדים.

30686: בכל זאת, אני רואה את הדיונים.

30686: אנחנו מגיעים, נוטלים בהם חלק.

30686: אני חושבת שככל שתכלית החקיקה היא באמת שימור המורשת והתרבות, אגב, אמרת משהו שאני חייבת להתייחס אליו בנימה שהיא לא משפטית, אלא תפיסתית.

30686: ככל שזה נמצא במשרד התרבות, זה כבר הטמעות ועל חלק מהמורשת, ולאו דווקא על קליטה, אני חושבת כך.

שלמה מולה: השאלה מה המשרד שלכם עשה עד היום כדי שזה יקרה.

מיכאל איתן: מה הוא יעשה, יותר חשוב.

30686: פה אתה תסלח לי אם לא אני זאת שתתן את התשובות.

30686: רק שוב לחזור על זה.

30686: ככל שהתכלית היא שימור ותרבות, אנחנו סבורים שצריך להיות אצלנו.

אריה קורת: אני שמח לשמוע שיש הרבה משרדים שרוצים לעסוק בקליטת עולי אתיופיה, זה בהחלט מאוד משמח אותי.

אריה קורת: יחד עם זאת, אני רוצה להזכיר לכולכם, שלפני שנתיים הוקמה אנדרטה לזכר יהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל.

אריה קורת: עד כמה שאני יודע, משרד הקליטה לא עוסק בהקמת אנדרטאות.

אריה קורת: אבל בכל זאת, לולא משרד הקליטה לקח על עצמו להוביל את הנושא הזה, לממן את הנושא הזה, האנדרטה היום בהר הרצל לא היתה קמה.

אריה קורת: ואני שואל איפה היה משרד הביטחון שאמון על הנושאים האלה?

אריה קורת: איפה היו משרד התרבות, או משרדים אחרים, הם לא היו.

אריה קורת: המשרד היחיד והגוף היחיד שלקח על עצמו את מלוא העשייה בנושא הזה, היה משרד הקליטה.

אריה קורת: גם לגבי המרכז, מבלי לפגוע באף משרד, כולנו נציגי הממשלה.

אריה קורת: אני חושב שנכון להיום המשרד הדומיננטי שיכול להוביל את זה שהנושא הזה עומד בסדרי העדיפויות של המשרד.

אריה קורת: קליטת עולי אתיופיה זה משרד הקליטה.

אריה קורת: יכול להיות שאחרי חמש שנים, אחרי שהמכון יוקם ויושתת נכון, יכול להיות שאז צריך יהיה להעביר אותו לאחריות משרד התרבות או משרד החינוך.

אריה קורת: אבל נכון להיום, בשלב ההקמה, אני חושב שהמשרד היחיד שיכול לעסוק בזה, להוביל את זה, זה משרד הקליטה.

אברהם מיכאלי: אריה, רק שתדע, תקציב לא תקבל.

אריה קורת: זאת תהיה הבעיה שלך, אני סומך עליך.

אריה קורת: גם להקמת האנדרטה, כבוד חבר הכנסת, לא קיבלנו שקל אחד.

אריה קורת: הקמנו את האנדרטה מהתקציבים השוטפים של המשרד.

שלמה מולה: איך אתם מממנים את ה"הסיגד" עכשיו?

שלמה מולה: גם על זה מישהו אחראי וצריך לממן.

אריה קורת: גם לגבי יום ה"סיגד", אם נחזור לחוק שמדברים עליו, על חוק יום ה"סיגד", מי שאחראי על החוק הזה זה משרד התרבות.

אריה קורת: נכון להיום מי שמממן את הארוע המרכזי בבית הנשיא שהיה שלשום, ובטקסים שיהיו ב-16 לחודש, זה משרד הקליטה בלבד מהתקציבים השוטפים שלו מבלי שהוא קיבל כהוא זה איזשהו סיוע.

אריה קורת: ואם תסתכלי על החוק, היום חוק ה"סיגד" אומר מפורשות, מי שאחראי על מימון ועל ארגון הטקס זה משרד התרבות, ואני שואל אתכם איפה אתם.

30686: מה שאתה אומר זה נכון.

30686: אני לא יודעת לצערי להגיד לך, אם נעשו פניות למשרד.

אריה קורת: יש חוק, המשרד לא צריך לפנות, ויש אחראי על החוק.

אריה קורת: ובכל זאת, מי שהיום מממן את זה, ומי שמימן את זה במשך 15 זה משרד הקליטה.

אברהם מיכאלי: אני היוזם של חוק ה"סיגד" ואני כתבתי משרד התרבות.

ליה שמטוב: אנחנו מברכים את השר.

דוד מהרט: תחליטו מה ראוי שייעשה.

דוד מהרט: אני בהחלט מסכים עם מה שאמר אריה, אני גם מכיר את הפעילות והמעורבות של משרד הקליטה מקרוב בנושא של קליטה יוצאי אתיופיה, גם לגבי מקום הנושא הזה בסדר העדיפות שלהם.

דוד מהרט: לצערי, משרד התרבות בנושא של יהדות אתיופיה אנחנו לא מכירים את פעילותם ולא יודעים.

דוד מהרט: יחד עם זאת, במבט לעתיד עם ראייה לעתיד, אני חושב שהייתי מכניס באיזשהו אופן איזושהי מעורבות מתוך אמונה ותקווה שיוצאי אתיופיה לא יישארו עולים לנצח, אלא יהיו חלק מהחברה הישראלית והגוף האמון בראיית העל בנושא הזה, אני חושב שצריך לו איזושהי מעורבות או מעמד מסויים בתוך התהליך הזה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו נגיע לזה, יש לנו הצעה.

אפרים נגט: אני באתי מעמותת יהדות אתיופיה "בהלצ'ין".

אפרים נגט: אני רואה את החוק – גם בזמנו שהשר מיקי איתן שהתחיל בהצעת החוק, עמותת "בהלצ'ין" פנתה אליו, וגם בדיונים הקודמים אמרו לי שדובר שעמותת "בהלצ'ין" שעוסק באותה מטרה, באותם נושאים לקהילה.

אפרים נגט: אני רואה בזה שלמדינה אין אינטרס או עניין אחר להקים גוף אחר שיהיו גופים שונים שהתעסקו בבניית או בשימור מורשת יהדות אתיופיה.

אפרים נגט: ביקשנו שהחוק הזה ישרת את בהלצ'ין שיהיו אותן מטרות ואותו חוק.

אפרים נגט: אבל אני רואה שפה לא כתוב כלום, משרד הקליטה לא מתייחס וגם משרד התרבות והמדע.

אפרים נגט: בזמנו, הגוף על ידי המדינה והציבור.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו לא נוהגים להכניס עמותות לחוק שאנחנו מקווים שיהיה קיים לעולם ועד.

אפרים נגט: העמותה בעצמה מדברת על מורשת יהדות אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לכן במועצה יש 7 נציגי ציבור, נציגי הציבור שממנה השר, כמובן מן הסתם לא יהיו נציגי ציבור סתם, אלא אנשים שהשר יאתר שמתאימים לעניין.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מניחה כמו בכל חוקי המורשות האחרים, יש קשר עם הפעילות בשטח, שגם זה יהיה המצב.

אפרים נגט: דובר באותה עמותה שהוקמה על ידי המדינה והקהילה באותו נושא.

אפרים נגט: אני לא רואה בזה שאתם עושים חוק אחר או מחוקקים חוק אחר.

אפרים נגט: שיהיה גוף ב"הלצין" שיתעסק במורשת מכון יהדות אתיופיה על אותו היסטוריה, ועל אותו דבר.

אפרים נגט: החוק בא בכוחו לשרת את העמותה שהקימה את הגוף הזה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: החוק אומר שהמדינה רוצה להקים גוף שלה שיחקור ויישמר את יהדות אתיופיה.

אפרים נגט: שיהיה גוף שני.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, זה גוף של המדינה שיהיה קיים תמיד.

ליה שמטוב: הגוף של המדינה הוא תמיד יותר טובה, לעמותות זה לא לנצח.

רוברט טיבייב: אפרים תאמין לי, יש הרבה דברים שאני הולך נגד המדינה.

רוברט טיבייב: במקרה הזה המדינה לא יכולה לבנות לעמותה איזשהו גוף ארגון ולחוקק את החוק לעמותה.

ליה שמטוב: רבותיי, אין לנו כל כך הרבה זמן.

מיכאל איתן: אני רוצה לברר איזושהי נקודה מבחינה עובדתית.

מיכאל איתן: בזמנו העמותה ניהלה משא ומתן בקשר לאדמה.

אפרים נגט: גם היום קיים.

מיכאל איתן: האדמה, נדמה לי יש להם איזשהו התחייבות שיקבלו אדמה.

מיכאל איתן: מבחינה מעשית, המדינה לא תתן עוד אדמה.

מיכאל איתן: נתנו אדמה מצויינת כאן בירושלים, זה מקום שלוטשים עליו הרבה גופים עיניים.

מיכאל איתן: אנחנו צריכים לתפוס את המקום הזה כי לא יהיה מקום אחר.

מיכאל איתן: הצעת החוק הזאת בוויכוחים אם היא תקציבית או לא, אז הבאנו בחשבון שאדמה כבר קיימת.

מיכאל איתן: אם אנחנו נצטרך – המדינה לרכוש אדמה, אז מייד הצעת החוק הזאת תהיה עם עלויות הרבה יותר גבוהות, אז כדאי שאנחנו נלבן את הסוגייה הזאת.

מיכאל איתן: אני לא יודע את הפרטים המדוייקים, אבל אי אפשר לבוא עכשיו בלי לדעת מה קורה.

שלמה מולה: דיברנו גם בעבר.

שלמה מולה: אני נגד להכניס עמותות לחקיקה.

שלמה מולה: אם זה בהלצ'ין, אם זה בתי ישראל, לא משנה מה, אסור להכניס לחקיקה גופים, עמותות.

שלמה מולה: דבר שני, אתה צודק, הסכמנו שאנחנו לא לוקחים בחשבון את הנושא של אדמה בחקיקה.

שלמה מולה: לכן הסכמנו גם עם האוצר שלא תהיה הצעה תקציבית.

שלמה מולה: כמו שאתה אומר שאדמה ניתנה על ידי עיריית ירושלים, או נתרמה לעמותת בהלצ'ין.

שלמה מולה: אני יכול לומר לך, יש היום אדמה על יד מכון וייצמן, שניתן גם ברחובות.

שלמה מולה: זאת אומרת, יש ירושלים ורחובות, שתי מקומות.

שלמה מולה: לכן, אני חושב שמה אנחנו צריכים לעשות, אנחנו צריכים להתקדם בחקיקה הזאת באופי החקיקה כמו שהיא.

שלמה מולה: אם בסופו של דבר משרד הקליטה שיהיה הממונה - - -

מיכאל איתן: כשאתה אומר שיש אדמה, בוא תסביר לי מה הסטטוס?

שלמה מולה: הסטטוס לגבי אדמה – אני יכול להגיד לגבי רחובות.

שלמה מולה: ניתן למשל הסכמה של עיריית רחובות, אני לא זוכר בדיוק את גודל - - -

מיכאל איתן: מה זאת אומרת הסכמה?

שלמה מולה: יש החלטת עירייה, החלטת מועצה שעברה להקים מרכז מורשת יהדות אתיופיה, איקס או דונאם אדמה שניתן.

שלמה מולה: אני לא יודע על הסטטוס של האדמה בירושלים.

שלמה מולה: אם בירושלים עברה מועצת עירייה, וניתנו, וכן הלאה, שיגידו.

שלמה מולה: אני לא מכיר את ירושלים.

אפרים נגט: אני רוצה להתייחס.

אפרים נגט: האדמה שהמרכז יבנה הוא בירושלים.

אפרים נגט: הקהילה, ומנהיגיה הרוחניים כולם ביחד יחליטו, לא במקום אחר.

אפרים נגט: כל הסיפור ידוע, יהודי אתיופיה שהקריבו את עצמם בדרך מסודאן לירושלים, וגם בזה ברור שייבנה המרכז רק בירושלים.

אפרים נגט: במכון וייצמן ברחובות שרוצים להקים גוף אחר, אלה עמותות שאינם מייצגים את כל הקהילה.

אפרים נגט: אכן, ההרשאה של המקום בירושלים עכשיו נשאר על ידי מהנדס העיר בירושלים בועדת המחוז.

ליה שמטוב: זה עדיין לא סופי.

מיכאל איתן: יש כאן נציגי ממשלה.

יערה למברגר: אני לא מכירה את הפרטים המדוייקים, אבל אנחנו כן נפגשנו עם נציגי "בהלצ'ין" בעבר.

יערה למברגר: הבנו מהם שבתהליכים לחתימת הסכם הרשאה עם המינהל – הקרקע ניתנת ממינהל מקרקעי ישראל, לא מעיריית ירושלים.

יערה למברגר: למיטב הבנתי, זה קרקע של המינהל.

יערה למברגר: בתהליכים לחתימת חוזה עושים הרשאה עם מינהל מקרקעי ישראל.

יערה למברגר: הגישו תכניות, והם גם הראו לנו תכניות בסך הכל מפורטות.

יערה למברגר: מהמידע שהוצג לנו, אז כן עמותת "בהלצ'ין" בהליכים לגבי הקרקע בהר הצופים, שאני חושבת שזה כ- 7 דונאם.

שלמה מולה: יש התנגדות.

יערה למברגר: לגבי הצעת החוק שפה לפנינו, ראשית, כשדובר על העלות התקציבית, למיטב הבנתי, לא דובר על זה שיש קרקע ולכן העלות התקציבית תהיה נמוכה יותר.

יערה למברגר: דובר שבעלות התקציבית לא נכלל סכום עבור הקצאת מקרקעין, ולכן התשובה כשאני שאלתי, שהמרכז יוכל לשכור איזשהו מבנה לפעילותו.

יערה למברגר: זאת אומרת, לא דובר על זה שיש שטח של בהלצ'ין שיהיה למרכז, או לא דובר שהמדינה תקצה מקרקעין, דובר שיהיה בצורה של שכירות.

שלמה מולה: מה שדובר מיקי, אם בסופו של דבר יהיה גוף שיתן אדמות ואז יהיה אפשר לבנות בנייה בגובה וכו', אמרנו לא תהיה התנגדות.

שלמה מולה: אני בעוונותיי חושב – החקיקה הזאת באה להסדיר, לא באה לבנות מבנים, זאת לא המטרה שלנו להקים מבנה בחקיקה הזאת.

שלמה מולה: כשאתה הולך להקים מבנה, אתה צריך להשיג תורמים, אתה צריך להשיג אדמה אם זה מהמינהל, אם זה מגוף – נניח מחלק מההקצאות של הרשויות שנותנות, אם זה בירושלים, ברחובות, לא משנה באיזה מקום.

שלמה מולה: אני חושב שמה שאנחנו צריכים לעשות כרגע, צריכים להתקדם עם החקיקה הזאת, ולא לדבר על המבנה עצמו או על הקרקעות, אלא לדבר על השר הממונה.

שלמה מולה: המשרד הממונה יצטרך לפתור את הבעיה.

שלמה מולה: אני אומר כך, עד שיהיה מבנה בגובה של 3 קומות, 2 קומות וכן הלאה, זה יכול לקחת גם 7-9 שנים.

שלמה מולה: אבל בינתיים אנחנו מבזבזים זמן לחקר מורשת יהדות אתיופיה, ולכן יכול להיות שישכרו מבנה, או יקחו מבנה אחר שקיים שאפשר להתקדם איתו, לאסוף את מה שצריך לאסוף, לשמר את מה שאפשר לשמר.

שלמה מולה: ואם ימצאו גם תורמים, גם יהיו קרקעות, ויכול להיות שייבנה מרכז יותר גדול.

מיכאל איתן: לגבי הדברים שלך.

מיכאל איתן: מספר הגופים במדינת ישראל שיכולים להגיע למצב שתהיה להם חלקת קרקע בהר הצופים בירושלים, הוא על יד אחת.

מיכאל איתן: המושג רק להגיד את המלה - הר הצופים בירושלים מרכז מורשת יהדות אתיופיה – זה כבר מעביר בי צמרמורת - רחובות, לא יודע.

מיכאל איתן: אני יודע למה רחובות.

מיכאל איתן: אני יודע, יש גם הגיון ברחובות.

מיכאל איתן: בגלל שברחובות זה אחד היישובים שגרים שם הרבה מהאוכלוסייה.

מיכאל איתן: אבל אנחנו מדברים במושגים סמליים.

מיכאל איתן: בעיניי, אם אתה תשאל אותי, אם אנחנו נתקע יתד, ובהר הצופים אפילו יהיה מגרש ריק ויבואו ויעשו שם פעם בשנה טקס על המגרש, זה דבר גדול.

מיכאל איתן: זה דבר ענק.

מיכאל איתן: אם אנחנו נחמיץ את זה, כי את החוק הזה אפשר יהיה לחוקק יותר בקלות מאשר לקבל עוד מגרש.

מיכאל איתן: לכן, אני לא מקל ראש במה שאתה אומר.

מיכאל איתן: אתה גם צודק, אתה אומר, תשמעו, בעצם החוק הזה זה לא ביצוע ידיים, יהיה שר, יהיה משרד, והם יצטרכו לדאוג לכל הדברים.

מיכאל איתן: אבל אני אומר במקביל, מה אנחנו יכולים לעשות, זה לא שייך לחקיקה כרגע, זה שייך לפעולה שאנחנו יכולים לעשות כוועדה שרוצה לקדם את כל התהליך.

מיכאל איתן: במקביל אנחנו צריכים להיכנס לעובי הקורה של המגרש בהר הצופים, ולנסות אפילו אם אפשר דרך הדיון כאן לזמן את נציג עיריית ירושלים, את נציג מינהל מקרקעי ישראל ונשמע מהם מה קורה.

שלמה מולה: אין שום בעיה.

מיכאל איתן: ניפגש כולנו עם האנשים האלה, ניתן להם גב שהדבר הזה יזוז.

בטי דן: 7 דונם זה יכול להיות בית המורשות.

אפרים נגט: כל התוכניות מוכנות.

אפרים נגט: כל הסקיצות שנעשו והוגשו למהנדס העיר הכל מוכן.

ליה שמטוב: אצלנו בתכנית הוועדה כבר רשום לקיים את הישיבה.

דוד מהרט: אפשר לזמן דיון, ואפשר לבוא ולשמוע את ועדות התכנון המחוזיות, הרשויות המקומיות, לשמוע מהם ולקבל תשובה.

מיכאל איתן: כן, נזמין הנה את המהנדס.

ליה שמטוב: בואו ונתקדם.

שושנה בן דור: אני רוצה לציין משהו בניסוח של החוק שמטריד אותי, ואני רוצה להציע אולי משהו שייקח בחשבון משהו שאיכשהו ייקח בחשבון את הצרכים של כל הגופים.

שושנה בן דור: הניסוח של הצעת החוק הוא כאילו שלא נעשה דבר מבחינת המחקר על מורשת יהודי אתיופיה.

שושנה בן דור: לאמיתו של דבר, יש מספר מכונים ומספר מוסדות ומספר התארגנויות הקיימים כבר קרוב ל-30 שנה שכן עוסקים בנושא הזה.

שושנה בן דור: נראה לי שאחד הדברים הראשונים שצריכים לראות בחוק הזה, הוא איזה מיפוי והתאגדות של אותם הגופים.

שושנה בן דור: יש את "בהלצ'ין" שעוסק בנושא הזה כבר הרבה שנים.

שושנה בן דור: לפני שהיה בהלצ'ין, מכון בן צבי שאני הייתי אז חלק מהצוות שלו גם עסק עוד באמצע שנות השמונים באיסוף ומחקר של מורשת יהודי אתיופיה.

שושנה בן דור: כעת מתקיימים בימים אלה בגונדר הכנס של THE SOCIETY FOR THE STUDY OF ETHEOPIAN JWERY.

שושנה בן דור: כלומר, יש מספר גופים שהם כבר קיימים.

שושנה בן דור: ואם המרכז הזה עומד להיות באמת מרכז מורשת רציני, הוא צריך קודם כל לעשות מיפוי של הקיים.

שלמה מולה: סליחה, שושנה, זה לא בחקיקה.

שלמה מולה: אנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד בחקיקה, לציין את שמות המחקרים, הגופים.

שושנה בן דור: נציין את השמות.

שלמה מולה: לא נוכל לציין.

שלמה מולה: תפקידו של המשרד - ברגע שהמכון הזה הוקם, יקימו אנשי מקצוע, התעסקו בעניין, יזמנו את כל הגופים גם הבינלאומיים, גם הארציים הקיימים, יאספו את כל העמותות שעוסקות בעניין.

שלמה מולה: אנחנו לא נוכל לציין כמו שאני מתנגד – להכניס שם של עמותה, אנחנו גם נתנגד בחקיקה, כי זה לא נכון.

שושנה בן דור: זה לא עניין של להכניס.

שלמה מולה: אם את אומרת מה שאת אומרת לפרוטוקול, אין שום בעיה.

שלמה מולה: בגוף החקיקה אי אפשר להכניס.

שושנה בן דור: להכניס את - - - - - - מיפוי והתאגדות של כל הגופים שהיו קיימים עד עכשיו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: את רוצה שבהקמת המרכז יובא לידי ביטוי בנוסח גם התייחסות לאיגום מחקרים קיימים, או איסוף?

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני יכולה לחשוב על כמה מלים.

שלמה מולה: צריך לכתוב בחוק.

שנית הראל פנחסי: אבל לא בהכרח הגופים שמקיימים - - - - - -ירצו להעביר את זה, ואי אפשר יהיה לחייב אותם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לא, ודאי שלא.

אברהם מיכאלי: במקביל לחוק הזה, המכונים האלה ימשיכו להתקיים, הם ימשיכו לאסוף תרומות, כך זה עובד.

אברהם מיכאלי: החוק הוא חוק, המכונים התקיימו כנראה מכוח עצמם.

שלמה מולה: רצוי שכולם יתאגדו ביחד, אני מקווה שיתאגדו.

שלמה מולה: רצוי.

מרים פרנקל: אני ממכון בן צבי לחקר קהילות ישראל במזרח, שהוא חלק מיד בן צבי המסגרת הגדולה יותר, ושל האוניברסיטה העברית.

מרים פרנקל: המכון הזה קיים על פי חוק של הכנסת, מראשית הקמת המדינה.

מרים פרנקל: כלומר, הגוף הזה שבו אנחנו יושבים היום כבר העביר בזמנו חוק דומה, והמכון הזה פועל גם בכל הנוגע לקהילה האתיופית.

מרים פרנקל: אני חושבת שכל מחקר שנעשה בארץ, נעשה דרכנו בצורה זו או אחרת.

מרים פרנקל: כל מה שנעשה, כולל הוצאת כרך מיוחד על יהודי אתיופיה, כל מחקר שהוא נעשה דרכנו.

מרים פרנקל: לא ייתכן שהחוק הזה יעבור בלי להביא אותנו בכלל בחשבון, גם לא כנציגים בין רשימת הנציגים.

מרים פרנקל: בית התפוצות כן, והמכון שהכנסת חוקקה חוק להקמתו, פשוט, מתעלמים ממנו.

מרים פרנקל: אני רוצה להזכיר שגם בתכנון יום "הסיגד" גם לקחנו חלק, וחלק פעיל ביותר.

מרים פרנקל: גם בארגון של כנסים לציבור הרחב ולחקורים.

מרים פרנקל: ושוב אני רוצה לחזור ולומר, זה מוכן שהוקם ופעיל מראשית המדינה, אפילו לפני כן, ואי אפשר פשוט להתעלם ממנו.

מרים פרנקל: זאת אומרת, אני מאוד שמחה על היוזמה, אבל בכל זאת דברים נעשים.

מרים פרנקל: אנחנו לא מתחילים פה מאפס, ובזה אני לגמרי עם שושנה.

מרים פרנקל: גם הפעילות של העמותות האחרות נעשות דרך מכון בן צבי.

מרים פרנקל: באמת הייתי מבקשת להביא אתה דבר בחשבון.

ליה שמטוב: אנחנו נבדוק.

ליה שמטוב: קודם כל הוועדה הזמינה את כל האנשים הרלבנטיים.

שנית הראל פנחסי: - - - תאגיד סטטוטורי של משרד התרבות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נבדוק את החוק, נראה מה קורה בחוקים מקבילים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה איך מוגדר המכון, ומה הקשר הישיר או דווקא למורשת יהדות אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בית התפוצות יש לו קשר גנרי לכל תפוצות ישראל, אנחנו נבדוק את החוק הזה.

אברהם מיכאלי: גם מכון יד בן צבי אמור להיות בקשר כזה עם כל קהילות ישראל, השאלה היא איפה הם עושים יותר איפה הם עושים פחות, כי כל חוק שבאמת הוגש לכנסת, אפשר לקשור אותם כי הם עסקו בזה בעבר.

אפרים נגט: אתם גוף סטטוטורי שנהנה מתפקיד משרד החינוך?

שנית הראל פנחסי: לא, התרבות.

שנית הראל פנחסי: באחריות שר התרבות.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לגבי סעיף 3 אנסה להביא לישיבה הבאה איזשהו נוסח שידבר גם על שימור ומיפוי המחקרים הקיימים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 4 – מעמד המרכז.

נירה לאמעי-רכלבסקי: המרכז יהיה תאגיד.

נירה לאמעי-רכלבסקי: המרכז יהיה גוף מבוקר כמשמעותו בחוק מבקר המדינה התשי"ח-1958.

נירה לאמעי-רכלבסקי: סעיף 5 - המועצה למרכז תהיה מועצה בת 21 חברים שימנה השר ואלה חבריה: 1.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נציג לפי המלצת ראש הממשלה מבין עובדי משרד ראש הממשלה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שני נציגים לפי המלצת השר מבין העובדים הבכירים במשרדו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שני נצגיים לפי המלצת שר התרבות והספורט מבין העובדים הבכירים במשרדו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נציג לפי המלצת שר החינוך מבין העובדים הבכירים במשרדו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: הגנז או עובד הגנזך לפי המלצתו.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ארבעה אנשי אקדמיה בעלי מומחיות בתחומים לפעילות המרכז לאחר התייעצות עם המועצה המועצה להשכלה גבוהה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נציג בית התפוצות לפי חוק בית התפוצות התשס"ו 2005.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ראש הרשות המקומית שהמרכז פועל בתחומה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: נציג מרכז השלטון המקומי לפי המלצת מרכז השלטון המקומי.

נירה לאמעי-רכלבסקי: 7 נציגי ציבור ובהם קייס ורב.

נירה לאמעי-רכלבסקי: כאן אני אוסיף להגדרה – רב שימונה על ידי מועצת הרבנות הראשית, לפי חוק הרבנית הראשית לישראל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לגבי קייס, אני מציעה אולי בהתייעצות עם שר הדתות.

שלמה מולה: אני מציע שאת הנקודה הזאת נשאיר, יכול להיות שצריך להתייעץ גם עם מועצת כוהני הדת לדיון הבא.

שלמה מולה: נשאיר פתוח עם אופציה ברורה.

דוד מהרט: הרב צריך להיות בן הקהילה?

נירה לאמעי-רכלבסקי: לפי מה שהשר יורה או ינחה או יבקש.

נירה לאמעי-רכלבסקי: לגבי הקייסים חוק שירותי הדת, הוא החוק שמתייחס למעמדם של הקייסים.

שלמה מולה: נשאיר להתייעצות, נעשה משהו מוסכם שגם איתם נדבר איך לעשות את זה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אולי נוכל לקבל ממועצת הקייסים איזשהו נייר עמדה שמסביר מה התייחסותם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: מעמדם לפי מיטב ידיעתי הוא לא מעמד - - -

שלמה מולה: בגלל שהם במעמד של עמותה זו בעייה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה אם התייעצות עם שר הדתות נפסלת על הסף.

שלמה מולה: לא, אני לא חושב שנפסלת.

אברהם מיכאלי: הוא משלם משכורת לקייסים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שיהיה הרבה יותר קל לשר הקליטה והעלייה להתייחס דרך שר הדתות לעניין הזה.

שלמה מולה: אני מציע שגם משרד הקליטה יחשבו, גם הנציגים שנמצאים כאן יחשבו.

שלמה מולה: תהיה איזושהי נוסחה שתהיה קבילה לדיון הבא.

מיכאל איתן: נשמעה שאלה וקצת העברנו אותה, ואני לא חושב שזה בסדר, לגבי הרב.

מיכאל איתן: האם הרב צריך להיות יוצא אתיופיה, ולא צריך לטאטא את זה.

מיכאל איתן: אני חושב שכן צריך להדגיש את זה, כי אם אנחנו לא מדגישים את זה, מי שקורא את החוק אחר כך, משאיר בכלל שיקול דעת, אז מחר יכולים למנות רב כזה או אחר.

מיכאל איתן: אני לא חושב שזה בסדר.

מיכאל איתן: אל תמהרו להסכים לי, אפשר גם להעביר ביקורת על מה שאני אומר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוקי מורשות אחרים אין רב.

מיכאל איתן: אז צריכים לחשוב על כל העניין.

אברהם מיכאלי: כמה חוקי מורשות כבר חוקקנו, 2 יש.

נירה לאמעי-רכלבסקי: 3 לפחות.

אברהם מיכאלי: שהם כולם על הנייר.

מיכאל איתן: שלא נמצא את עצמנו בסוף במועצה שמרבית חבריה בכלל לא יהיו – לא יהיה להם שום קשר ליוצאי אתיופיה, אלא יהיה להם יותר קשר לשרים הממנים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה לתקן.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוק הרשות הלאומית למורשת יהדות בוכרה, הנציגים הם שתי רבנים העוסקים בתחום מורשת יהדות בוכרה.

מיכאל איתן: אני רוצה מבחינה משפטית להעיר כאן.

מיכאל איתן: לא נוח לי להגיד את זה, שאנחנו נכתוב, הם בחרו כאן ביהדות בוכרה, הניסוח יותר עדין.

מיכאל איתן: הם לא כתבו יוצאי בוכרה, כי גם אנחנו לא יודעים מה זה יוצאי בוכרה.

מיכאל איתן: יוצאי בוכרה דור ראשון, דור שני, דור שלישי, זה קצת בעייתי.

מיכאל איתן: הם בחרו בניסוח שם.

נירה לאמעי-רכלבסקי: 2 רבנים העוסקים בתחום מורשת יהדות בוכרה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: השאלה היא אם יש בנמצא דווקא רבנים שעוסקים בתחום המורשת.

אריה קורת: לדעתי, צריכים להיות 2 קייסים.

שלמה מולה: יש לנו בעיה עם הסיפור של הרבנות.

שלמה מולה: אני יודע שהרב הראשי ליהודי אתיופיה, הרב יוסף שנמצא כאן.

שלמה מולה: אני אפילו גם נזהר בכבודו, אבל הבעיה של הרב הראשי ליהודי אתיופיה, בכינוי אפילו יש לי עם זה בעיה.

שלמה מולה: אבל חלק גדול מהבעיה שלנו שאנחנו רוצים לפתור את הבעיה, הכתם על הטלת ספק ביהדותם של יהודי אתיופיה, שאנחנו רוצים שהמרכז הזה בין היתר גם יתמוגג, שיעביר מן העולם את הספק הזה גם לדורות הבאים.

שלמה מולה: זה חלק מהויכוח, השיח המדעי שאנחנו רוצים לייצר.

שלמה מולה: לכן, זאת בעיה.

שלמה מולה: אין לי תשובה חותכת.

שלמה מולה: מה יקרה אם מועצת הרבנות יבואו ויגידו, תשמע, אנחנו רוצים לתת בוא נגיד רב יותר גדול, נניח - סתם בשביל הדוגמה.

שלמה מולה: אנחנו רוצים שבמועצה הזאת יהיה הרב עובדיה יוסף, גדול הרבנים.

שלמה מולה: אני נותן את זה כדוגמה.

שלמה מולה: לכן אני לא יודע - - -

מיכאל איתן: לרב עובדיה יוסף לא יהיה ויכוח.

מיכאל איתן: הבעיה היא מה יהיה למשל אם זה יהיה הבן או הנכד, אז יכול להיות ויכוח.

יוסף הדנה: אני מאוד מברך על היוזמה ועל הדאגה לעתיד של העדה, במיוחד למורשת של העדה.

יוסף הדנה: אני מאמין באמונה שלמה.

יוסף הדנה: יש מקום מרכזי בחקר למורשת, במיוחד ההיסטוריה של העדה, כל כולה מושתת על היהדות ועל המסורת.

יוסף הדנה: יש מקום מרכזי לשר הדתות ולרבנות הראשית גם שהם ירגישו מחוייבות בכל התהליך שהם בעצמם שותפים.

יוסף הדנה: יש באמת כלים בעניין הזה שיכולים לתרום המון בחקר ולבוא לעזרת העדה.

יוסף הדנה: במקרה היום השר בחוץ לארץ ולא יכול היה להגיע.

יוסף הדנה: אבל הם מעוניינים, הם רוצים, יודעים שותפים בכל העניין הזה, גם ברבנות.

יוסף הדנה: צריך למנות רבנים גם מהקייסים, ובעזרת השם שייצגו - - -

שלמה מולה: השאלה אם הרב יוצאי אתיופיה, מה דעתך.

שלמה מולה: השאלה אם צריך להגדיר, אם צריך להיות רב מיוצאי אתיופיה, או שצריך למנות רב.

שלמה מולה: מה אני אומר, אם אתה אומר רב יוצא אתיופיה, אתה חייב שיהיה רב יוצא אתיופיה.

שלמה מולה: אם לא יהיה רב, אז מישהו ימנה שאינו יוצא אתיופיה, או שעוסק בענייני עולי אתיופיה כמו הרב שלוש למשל, זאת השאלה.

שלמה מולה: אין לי תשובה ברורה.

יוסף הדנה: לעניות דעתי, ברוך השם יש לנו אנשים.

יוסף הדנה: הוא צריך להיות רב מבני העדה, הוא לא לבד, הוא מגובה על ידי השר, על ידי הרבנות הראשית.

שלמה מולה: מה זה קשור לשר?

מיכאל איתן: כבוד הרב, אני רוצה להסביר לך מה יהיה מבחינת החוק.

מיכאל איתן: החוק אומר שהשר צריך למנות נציגי ציבור.

מיכאל איתן: בסוף הוא אומר לשר, שאתה ממנה 7 נציגי ציבור, אתה צריך למנות לפי מה שכתוב כרגע, אחד מהם צריך להיות קייס, והשני רב.

מיכאל איתן: אם אני השר, אני יכול למנות איזה רב שאני רוצה, מפולניה, יוצאי איטליה ויוצאי עיראק ויוצאי אתיופיה, אף אחד לא מחייב אותי כאן שאני אמנה יוצאי אתיופיה.

מיכאל איתן: והשאלה שאני שואל, מה אנחנו רוצים, מה דעתנו.

מיכאל איתן: האם זה צריך להיות עכשיו, זה לא פשוט.

מיכאל איתן: למה?

מיכאל איתן: כי החוק הזה זה חוק לדורות.

מיכאל איתן: מה יהיה בעוד 60-70 שנה, אז יהיה שר והוא ימנה רב.

מיכאל איתן: ויגידו לו אתה צריך למנות רב.

מיכאל איתן: אם ננסח, יוצאי אתיופיה.

מיכאל איתן: הוא יגיד איזה יוצאי אתיופיה כבר כל האוכלוסייה כאן גרה 3 דורות כבר.

מיכאל איתן: הסבא שלו בא מאתיופיה, הוא כבר פה בארץ.

מיכאל איתן: אז לפי מה ייקבעו מי זה יוצאי אתיופיה?

מיכאל איתן: מה זה יוצאי אתיופיה?

מיכאל איתן: החוק שלנו זה חוק ל-60, ל-100 שנה, ל-200 שנה קדימה.

מיכאל איתן: אז מה יהיה בעוד 200 שנה יגידו יוצאי אתיופיה לפני 200 שנה - - -

נירה לאמעי-רכלבסקי: יכול להיות שבעוד 40 שנה יתקנו את החוק, כי לא יהיה צורך בהדגשה של רב באוריינטציה של יהדות אתיופיה.

יוסף הדנה: לעניות דעתי, היום מקימים את המכון הזה.

יוסף הדנה: היום מתחילים להוביל איזשהו מהלך.

יוסף הדנה: אבל אני לא חושב בעוד עשר שנים, בעוד כמה שנים.

יוסף הדנה: הרי המכון הזה מבוקר, המכון הזה צריך כל הזמן לבקר אותו אם התפקוד שלו נכון, אם הוא מספק את כל הצרכים, אחר כך אפשר לראות גם כן.

יוסף הדנה: כיום רב אתיופי יכול להיות יוצא מהעדה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: יוצאי העדה, יש פונקציה כזאת שמוכרת במשרד הדתות?

יוסף הדנה: כן, ברבנות הראשית.

שלמה מולה: אני מציע פשרה.

בני גמליאל: אני מבקש להוסיף פה, קודם כל כתוב 7 נציגי ציבור.

בני גמליאל: יש פה תיקון של קייס ורב.

בני גמליאל: לדעתי, חייב להיות קייס ורב, ורב יוצא אתיופיה.

בני גמליאל: זה לא מונע שיהיה עוד רב, אם במידה ויוחלט - - -

שלמה מולה: מבין 7 נציגי ציבור את המתכוון.

בני גמליאל: - - עוד רב אחד שיכול להיות רב ציוני או רב חרדי, או רב רפורמי.

בני גמליאל: זאת אומרת, זה כבר לא משנה מבחינת האמונה כי זה נציגי ציבור.

בני גמליאל: מדובר פה ב-7 נציגי ציבור.

בני גמליאל: קודם כל הבסיס חייב להיות, קייס שהוא למעשה משלב את המסורת האותנטית, את העבר של הקהילה, ורב שהוא כבר קצת התערה בתוך חיי הקהילה בארץ, ולמעשה שניהם יחד יכולים לשלב.

נירה לאמעי-רכלבסקי: גם יש להניח שמועצת הרבנות הראשית אם תתבקש לתת נציג ציבור, היא תבחר נציג ציבור שיש לו קשר לנושא.

אברהם מיכאלי: לדעתי, החשש שלך קיים.

אברהם מיכאלי: ראיתי כמה מכרזים שפירסמו לרב בקהילות אתיופיות, והמועמדים היו שם אשכנזים.

שלמה מולה: נשוי ליוצאי אתיופיה, מה אתם רוצים אתי וגם נבחר.

אברהם מיכאלי: דווקא אחד שנבחר במקרה באיזה מקום, נשוי ליוצאת אתיופיה.

אברהם מיכאלי: ואז הוא אמר, מה אתם רוצים אשתי אתיופית, אז הוא גם נבחר.

אברהם מיכאלי: מצד אחד, מה ששלמה העלה, זה את החשש של איזוהי סטיגמה כביכול להגדיר רב של יהודי אתיופיה, וזה מוריד מכבודם.

אברהם מיכאלי: אגב, כל קהילה היום רוצה בארץ שיהיה להם רב ראשי שלהם, עם כל זה שיש רבנות ראשית.

אברהם מיכאלי: כל אחד רוצה את הכיוון שלו.

אברהם מיכאלי: אבל המדינה לא נתנה לאף קהילה היום בארץ מבחינה רשמית רב - אין.

אברהם מיכאלי: לא יודעים אם הרב הדנה יש לו מינוי בחוק.

אברהם מיכאלי: יש לו מינוי מטעם הרבנות הראשית, אני מניח.

שלמה מולה: אין לו מינוי בחוק.

אברהם מיכאלי: אין מינוי בחוק.

אברהם מיכאלי: לכן מה שאתה מעלה כסוגייה אם יש רב שהוא כללי – אני אומר להשאיר את זה בידי הרבנות הראשית.

אברהם מיכאלי: אני לא אסכים לזה שיהיה רב בלי שמועצת הרבנות הראשית תמנה.

אברהם מיכאלי: ולמה, כי אחרת יבואו פה כל מיני גופים אחרים שאני לא אסכים לזה שהם ינהלו את הקהילה עם כל הכבוד.

מיכאל איתן: אנחנו פותחים פתח, נתנו לשר את הסמכות למנות.

מיכאל איתן: עכשיו אנחנו לוקחים את הסמכות מהשר- - -

אברהם מיכאלי: לא, השר לא ממנה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ההיפך אנחנו עוזרים לו.

אברהם מיכאלי: שר לא ממנה עניינים של רב מטעם מועצת הרבנות.

אברהם מיכאלי: מועצת הרבנות זה גוף סטטוטורי עצמאי.

אברהם מיכאלי: לגבי שר אני אגיד לך למה כן קייסים.

אברהם מיכאלי: כי בסוף המינוי של הקייסים היום נעשה באמצעות השר.

אברהם מיכאלי: המשכורת משולמת על ידי השר.

מיכאל איתן: בהמלצת הרבנות, אבל מה זה נותן לנו?

אברהם מיכאלי: נותן שהם ימליצו.

מיכאל איתן: אנחנו לא קובעים להם – שיהיה כתוב יוצאי העדה האתיופית, או מה את הרוצה?

אברהם מיכאלי: לי לא מפריע, אלא אם כן זה מפריע לקהילה.

מיכאל איתן: למה שר שונה בשיקול דעתו מהמועצה לגבי העניין, האם יבחרו בן העדה או לא.

מיכאל איתן: הרי מה שאנחנו רוצים, שלפחות שניים יהיה כתוב בחוק בני הקהילה.

מיכאל איתן: מחר השר ימנה את היועץ המשפטי שלו שיהיה חבר בוועדה הציבורית, וימנה עוד נציגי ציבור, או ימנה כמה מהמפלגה, וכמה מפה וכמה משם.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים מינימום שיהיה ברור, והבעיה שלי זה איך לנסח את זה.

מיכאל איתן: אבל אנחנו יודעים מה אנחנו רוצים.

שלמה מולה: אנחנו גם לא רוצים שזה יהיה יותר מדי מזוהה רק עם הממסד בלבד.

שלמה מולה: כשאתה קובע אישי ציבור, לאו דווקא צ"ל עובד מדינה.

שלמה מולה: יכול להיות לא עובד מדינה, אבל אדם חיצוני.

אברהם מיכאלי: לא תגמור עם זה.

שלמה מולה: הכיוון צריך להיות – אני מקבל את ההערה של אריה קורת.

שלמה מולה: צ"ל רב יוצא אתיופיה ו-2 קייסים.

מיכאל איתן: מה זה יוצא אתיופיה לפי דעתך?

רוברט טיבייב: בני העדה.

מיכאל איתן: מה זה בן העדה, זה חוק פה.

מיכאל איתן: יוצא אתיופיה לפי פרשנות, זה רק מי שנולד באתיופיה ובא.

מיכאל איתן: ואם יש לנו רב שגומר הסמכה לרבנות, הוא לא יוכל והוא נולד בארץ.

מיכאל איתן: מה זה בן עדה, לפי מה אתה יודע שהוא בן העדה?

יוסף הודנה: בן הקהילה.

מיכאל איתן: מה זה בן הקהילה?

מיכאל איתן: זה חוק, חברים.

מיכאל איתן: הרב הזה אומר, התחתנתי עם בת העדה, אני גם כן בן העדה.

מיכאל איתן: הולכים אחרי האשה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: בחוק שרות המדינה מנויים, יש סעיף לגבי ייצוג הולם בקרב העובדים בשרות המדינה.

מיכאל איתן: זה חוק שאני יזמתי.

מיכאל איתן: אני יודע.

מיכאל איתן: שם כתבנו בן, גם צאצא.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שם כתבתם, - - - אחד מהוריו נולדו באותו - - - זה משהו שהיום המדינה כמעסיק נוהגת על פיו.

דוד מהרט: אני חושב שיש פה שתי סוגיות.

דוד מהרט: הסוגייה של הקייסים ושל הרב, לדעתי זה שתי סוגיות שונות.

דוד מהרט: לכן, הייתי מציע לעניין של רב, נראה לי שיהיה נכון בעיניי שיהיה רב יוצא אתיופיה.

דוד מהרט: אני חושב שזה צריך להיות מקרב יוצאי אתיופיה.

דוד מהרט: לדעתי אפשר גם להגיד ששני הוריו הם מקרב יוצאי אתיופיה.

מיכאל איתן: למה, אחד לא מספיק?

אברהם מיכאלי: - - -

דוד מהרט: אין לי בעיה, אחד מההורים שלו יהיה יוצאי אתיופיה.

דוד מהרט: לעניין של הקייסים לעומת זה, בעיני זה עסק קצת מורכב.

דוד מהרט: למיטב הבנתי, הקשר בין הקייסים לרבנות הראשית הוא קשר שהוא לדעתי לא קיים, ואם הוא קיים בטח לוקה בחסר.

דוד מהרט: המינוי של הקייסים לא הייתי משאיר בידיים של הרבנות.

מיכאל איתן: לא רבנות, השר ממנה.

דוד מהרט: לעניין הרב כפי שהצעתם.

דוד מהרט: אני חושב שיהיה נכון שיהיה דרך הרבנות הראשית.

מיכאל איתן: הסמכות היא של השר.

דוד מהרט: בהמלצת הרבנות הראשית.

דוד מהרט: עניין של הקייסים אני חושב שהייתי משאיר בידיים של השר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני רוצה להזכיר, שלפי ההצעה שליש לפחות מחברי המועצה יהיו מקרב יוצאי אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: שליש לפחות.

אברהם מיכאלי: מה זה יוצאי אתיופיה, יש הגדרה?

אריה קורת: לדעתי, אנחנו עושים עוול לנציגי הציבור מקרב העלייה יוצאי אתיופיה.

אריה קורת: כי ברגע שכתוב שליש לפחות, זה כולל גם את נציגי הממסד.

אריה קורת: אנחנו יודעים שחלק גדול מיוצאי אתיופיה בממסד יישבו פה במועצה.

אריה קורת: אז בעצם השליש הזה - - -

נירה לאמעי-רכלבסקי: לפחות, מינימום.

אריה קורת: איפה כל נציגי הארגונים יוצאי אתיופיה?

אריה קורת: אין פה ביטוי לנציגי ציבור יוצאי אתיופיה.

אריה קורת: אם יש לנו 7 נציגי ציבור, ומתוכם 2 שכנראה גם יוצאי אתיופיה, ויש נציגי הממסד שהם גם יהיו יוצאי אתיופיה, אז כבר סגרנו את השליש.

שלמה מולה: שליש לפחות.

שלמה מולה: ברגע שאתה קובע שליש אתה קובע את המינימום.

אריה קורת: ש-7 נציגי הציבור האלו יהיו יוצאי אתיופיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אולי הגברת מיד בן צבי גם מתאימה להיות נציגת ציבור.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני יכולה להעלות בדעתי אנשים שהם לא יוצאי אתיופיה שיעזרו מאוד בחוק השימור.

אברהם מיכאלי: אריה אומר משהו אחר, ויש בזה הגיון רב.

אברהם מיכאלי: יכול להיות שמשרדי הממשלה באופן טבעי ישלחו בני הקהילה, ואז יקרה מצב שיהיה כבר שליש, אז לא ימנו מהקהילה בכלל.

אריה קורת: אז נציגי הארגון אין להם פה ביטוי.

שלמה מולה: דווקא אתה מעלה לי סוגייה הפוכה.

שלמה מולה: אני אומר לך, אסור שיהיו יותר מ-50% גם מיוצאי אתיופיה במועצה כזאת, כולל נציגים.

שלמה מולה: אם אנחנו רוצים שהגוף יהיה מאוד אובייקטיבי, גם שלא יהיו יותר מ-50%.

שלמה מולה: אז אנחנו לא הכנסנו את המונח הזה.

שלמה מולה: אבל אנחנו יצאנו מנקודת הנחה שלפחות שליש צריכים להיות יוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: אני דווקא מפחד הפוך, שיהיו 80% יוצאי אתיופיה, וזה לא נכון.

שלמה מולה: אני אומר לך זה לא נכון.

שלמה מולה: כי אם אתה רוצה ליצור איזונים נכונים במידה רבה, שלא יהפוך להיות עוד פעם איזה עמותת יוצאי אתיופיה, גם מזה צריך להיזהר.

יערה למברגר: יש לי הערות חשובות על הרכב המועצה, אני רוצה להרחיב את הדיון מעבר למה שהיה עד עכשיו.

יערה למברגר: דובר פה על מועצה בת 21 חברים, שזו מועצה מאוד גדולה.

יערה למברגר: מההיבט ומההיכרות שלנו מתאגידים סטטוטורים, קצת חוששת לאופן התפקוד של הגוף הזה.

יערה למברגר: כי ישנם אמנם תאגידים סטטוטוריים שיש בהם מועצות גדולות, וזה נכון.

יערה למברגר: אבל פעמים רבות זה תאגידים שבהם יש ועד מנהל למשל, ואז הוועד המנהל הוא גוף הרבה יותר קטן.

יערה למברגר: פה אין לנו ועד מנהל.

יערה למברגר: מועצה בת 21 חברים בעינינו היא מועצה גדולה מדי וזה לא נכון.

יערה למברגר: אני חושבת שאמרתי את זה כבר בדיונים הקודמים.

יערה למברגר: אני לא באה כדי להוריד ולקחת נציגים מהאנשים, אני באה כדי שיהיה גוף חזק יותר ושיוכל לתפקד טוב יותר.

יערה למברגר: דווקא ככל שזה יהיה גוף, אמנם יותר מצומצם, אבל גוף שיוכל להתכנס.

יערה למברגר: תנסו לחשוב על דיונים שמנוהלים על ידי 21 אנשים.

יערה למברגר: אתם בטח מכירים את זה אפילו יותר טוב ממני.

יערה למברגר: ככל שהגוף יותר גדול, יותר קשה לכנס אותו, יותר קשה להעביר החלטות ויותר קשה לתפקד.

יערה למברגר: ולכן אנחנו הצענו למועצה בת כ-15, זה עדיין מועצה לא קטנה בכלל.

יערה למברגר: חשבנו שמבחינת נציגי הממשלה, צריך להיות כמובן איזשהו איזון מסויים בין נציגי הממשלה לנציגים האחרים.

יערה למברגר: בהתחלה כתוב נציג לפי המלצת ראש הממשלה, אחר כך כתוב שני נציגים שבעצם השר, שהוא שר הקליטה, אז חשבנו שזה יכול להיות נציג אחד.

יערה למברגר: ממשרד המדע התרבות והספורט, זה גם יכול להיות נציג 1.

יערה למברגר: במקום 4 אנשי אקדמיה, יכולים להיות 3 אנשי אקדמיה, יש גם חוקים אחרים שאני זוכרת שיש 3 אנשי אקדמיה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: דווקא באחרים יש 5.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אצל הדרוזים למשל יש 5.

יערה למברגר: כמו שאמרתי, זו מועצה גדולה עם ועד מנהל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: או שנוסיף ועד מנהל, גם זאת אפשרות לעשות את החוק הזה דומה מאוד לחוק המרכז למורשת הדרוזים.

יערה למברגר: זה אפשרי.

יערה למברגר: אני זוכרת בדיונים הקודמים שהוחלט שלא, זה מסרבל את הגוף.

יערה למברגר: השאלה אם יש צורך, זה לא בדיוק כמו הדרוזים.

יערה למברגר: כאשר מעתיקים מודלים, צריכים לראות את ההתאמה.

יערה למברגר: בדרוזים מדובר על מרכז שיש בו יותר כמו מוזיאון.

יערה למברגר: פה הלכנו על איזשהו מרכז יותר מצומצם באופיו.

יערה למברגר: אגב, בנציג בית התפוצות צריך לשנות פה – כמשמעותו בחוק בית התפוצות.

יערה למברגר: ראש הרשות המקומית, ונציג מרכז שלטון המקומי, אפשר לבחור אחד מביניהם.

יערה למברגר: אחד שייצג את השלטון המקומי.

יערה למברגר: הייתי מציעה, ראש הרשות המקומית היום, לתת איזשהו אפשרות של מי מטעמו.

יערה למברגר: במקום 7 נציגי ציבור, אפשר שיהיו 5 נציגי ציבור, שוב, זה גם נדרש כדי לעשות איזון הורדתי מנציגי הממשלה, ואז אני מאזנת ומורידה שניים מנציגי הציבור.

יערה למברגר: הצעתי מביאה ל-15 חברים.

שלמה מולה: זאת אומרת, בהצעה שלך, את פוסחת על מינוי ועד מנהל.

נירה לאמעי-רכלבסקי: גם כך אין לנו ועד מנהל.

שלמה מולה: בהצעה המקורית, היה ועד מנהל.

שלמה מולה: בגלל הדיון שהתקיים, בגלל ההערות שלכם, אנחנו הורדנו את ועד המנהל.

שלמה מולה: אנחנו בגלל שויתרנו על ועד המנהל, אמרנו נגדיל את המועצה.

שלמה מולה: עכשיו את אומרת, הורדנו את ועד המנהל, עכשיו נצמצם, זאת בעיה, אם כי אני לא פוסל את מה שאת אומרת.

יערה למברגר: מועצה לא גדולה מדי, מועצה שתוכל לתפקד ולהתוות את המדיניות של הגוף.

יערה למברגר: שלא תהיה מועצה גדולה מדי שלא תוכל לתפקד בכלל, והכל יהיה רק בידי ראש המרכז.

יערה למברגר: אני בטוחה שראשי מרכז הם אנשים ראויים, אבל בדרך כלל רצוי איזושהי מועצה שתוכל להיות מעורבת.

שנית הראל פנחסי: לא רק לתפקד, גם המינוי של מועצה בת 21 חברים - - -

יערה למברגר: בנוגע לנושאים האחרים שעלו על הרכב המועצה, עלו פה כמה סוגיות.

יערה למברגר: כפי שאמר האדון הנכבד, קודם זה כמה סוגיות שונות.

יערה למברגר: דבר ראשון, על הביטוי מקרב יוצאי אתיופיה.

יערה למברגר: אני זוכרת בוודאות שבדיונים הקודמים עם היועץ המשפטי עו"ד עשת, בוודאות דיברנו על הנושא הזה.

יערה למברגר: יש באמת איזושהי בעייתיות בהגדרה, גם חבר הכנסת שלמה מולה זוכר, שמקרב יוצאי אתיופיה.

יערה למברגר: דיברנו על חוק שירות המדינה מינויים.

יערה למברגר: באותה עת החלטנו לא לאמץ את ההגדרה שם למרות שההצעה הזאת עלתה.

יערה למברגר: אני מודה שזה לא נקי מספקות.

יערה למברגר: זאת אומרת, זה לא הגדרה שאני יכולה להגיד שהיא לגמרי נקייה, יש פה איזושהי בעייתיות, והיא התווספה בעקבות בקשת העדה ויש לי בקשה להשאיר את זה, מצד אחד רחב מספיק שזה לא יהיה רק מי שנולד מאתיופיה.

יערה למברגר: מצד שני, יש כאן איזושהי בעיה אם את אומרת עכשיו, אדם שאחד מהוריו נולד באתיופיה, כי שוב אנחנו צופים פני העתיד.

יערה למברגר: גברתי, היועצת המשפטית ציינה קודם שאפשר לתקן את החוק, אבל אנחנו יודעים את הקשיים של תיקון חוקים ושזה לא נעשה במהירות אולי שהיינו רוצים ובקלות.

יערה למברגר: ואני כן כיום, כשאני באה לחוקק חוק, ולפני שהוא נעשה, אני מנסה לחשוב, ואני לא מחוקקת כיום חוק שאני חושבת שבעוד 20 שנה אני אצטרך לתקן אותו.

יערה למברגר: אני לא עושה משהו שכבר כיום אני מבינה שאני לא אתן לנכד.

יערה למברגר: אני חושב שההגדרה צריכה להיות בסך הכל הגדרה חיה.

שלמה מולה: אז מה ההצעה שלך?

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני חושבת שבמקרה הזה בפירוש, אנחנו מקווים שתהיה דינמיקה.

שלמה מולה: אבל שכולם התחתנו, תאמיני לי, הכל יהיה בסדר.

יערה למברגר: היה אותו עניין לגבי הקייסים, אם חבר הכנסת מולה זוכר.

יערה למברגר: לגבי הקייסים עלה חשש שזה משהו שיעבור מן העולם, והאם בעוד כמה שנים עדיין יהיו קייסים, עלה חשש מסויים, אבל לבסוף לכלול את הקייס.

יערה למברגר: אם אני זוכרת נכון, זה גם אחד הסיבות שאוכל לכלול את המלה רב, דווקא מהכיוון שיש מגמה אם בעבר היו קייסים כיום זה הופך להיות רבנים.

קריאה: - - - יש המשכיות, זה כאלה שהוסמכו גם בארץ.

אפרים נגט: לגבי הסעיף הזה הוא באמת קצת יושב על שני גופים בין הקייסים לבין הרבנים.

אפרים נגט: כידוע לכם, עד היום אנחנו בקהילה, אין לנו זכות עצמית וזכות עצמית יהודית ומעמד אישי אצל הרבנות הראשית.

אפרים נגט: עד היום בלי הקהילה לא הולכים במקום המגורים כאזרח ישראלי להתחתן כמו כל אזרחי ישראל.

אפרים נגט: זאת עובדה, אמת, קייסים ורבנים לא יושבים ביחד.

אפרים נגט: הייתי אומר להסיר את הרב מהסעיף ורק יהיו קייסים.

שלמה מולה: לא, לא נקבל.

אפרים נגט: זו בעייה.

אברהם מיכאלי: אנחנו במדינה, אתה לא חי עכשיו באתיופיה.

אברהם מיכאלי: הגעת הנה כדי לקבל תעודה, אתה לא חי באתיופיה.

מיכאל איתן: זו דעתך, שמענו אותה, נתנו לך כבוד, אמרת אותה.

מיכאל איתן: אתה לא יכול לחייב אותנו.

אפרים נגט: אני מציע לו.

שלמה מולה: אני גם מסכים איתך שיש לנו בעיה שהרבנות לא מכירה וכו'.

שלמה מולה: אבל אני לא פוסל שרב יהיה חבר במועצה.

יוסף הדנה: לעניות דעתי, צריך להבהיר את העניין ב"רחל בתך הקטנה".

יוסף הדנה: אני הממונה בדבר הזה.

יוסף הדנה: אני עוסק בדבר הזה.

יוסף הדנה: זה שאומרים שהרבנות אינה מכירה, זה לא נכון.

יוסף הדנה: אני מצטער מאוד, זה לא נכון.

יוסף הדנה: הרבנות מכירה ומוקירה.

שלמה מולה: אתה יודע שזה במועצה דתית, אתיופי הולך למודיעין, מחר מתחתן?

שלמה מולה: הוא הולך לירושלים הוא מתחתן?

שלמה מולה: אתה פותח דיון לא לעניין.

יוסף הדנה: רבותיי, יש בעיה, מה שהרבנות, להיפך, עשתה טובה שבן העדה יבדוק את היהדות ויתן אישור.

שלמה מולה: למה היא צריכה לעשות טובה.

שלמה מולה: אני לא מוכן שאתה תגיד הרבנות עושה טובה.

שלמה מולה: היא לא עושה טובה ליוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: הם יהודי אתיופיה כיהודים לכל דבר, לא צריך להגיד שהם עושים טובה.

מיכאל איתן: הוא לא אמר שהיא עושה טובה ליהדות אתיופיה.

מיכאל איתן: הוא אמר שהיא עושה טובה ליהדות.

מיכאל איתן: כמו שבודקים כל אדם שיש ספק ביהדותו, וזה לא משנה מאיפה הוא בא.

מיכאל איתן: אני הייתי פעם בחתונה.

מיכאל איתן: נתתי את המתנה, ואמרתי לעוזר שלי, תשמע משהו מוזר בחתונה הזאת.

מיכאל איתן: אמרתי אני מריח כאן לא בסדר.

מיכאל איתן: בקיצור, למחרת בבוקר מצלצלת אליי הכלה ואומרת, מיקי, אני מודה לך שבאת אבל לא היית בחתונה.

מיכאל איתן: אמרתי לה מה זאת אומרת לא הייתי בחתונה?

מיכאל איתן: היא אומרת, שלחו מכתב בדבר ספק ליהדותו של החתן, הרב לא הגיע, אבל כל המוזמנים כבר היו, אז עשינו את זה כי כעת מה נעשה, שילמנו על האולם, שילמנו על הכול, אז עשינו את החגיגה, אבל חופה לא היתה.

שלמה מולה: הבעיה היא עם 120 אלף יוצאי אתיופיה.

מיכאל איתן: יעשו בדיקה.

יוסף הדנה: אם הייתם נותנים לי לסיים, כולם היו מבינים מה זאת אומרת.

יוסף הדנה: יש בעיה, גם זה לא כולם, יש חלק בעלייה הזאת שצריכים בדיקה.

יוסף הדנה: למה?

ליה שמטוב: זאת סוגייה אחרת לגמרי, הרב הדנה.

יוסף הדנה: צריך לאמץ את הדברים, צריך לדבר נכון.

יוסף הדנה: להבין נכון את הדברים.

אפרים נגט: הרב הדנה, אנחנו לא מתנגדים – אותנו כמו כל אזרח ישראלי, כמו כל יהודי.

אפרים נגט: אבל המעמד שלנו, הזהות העצמית היהודית שלנו לא מוכרת ברבנות הראשית.

יוסף הדנה: מה שמבקשים אישור יהדות, כן יהודי לא יהודי, אין מסמך אחר.

שנית הראל פנחסי: הערה נוספת לגבי המועצה.

שנית הראל פנחסי: העניין של העובדים הבכירים.

שנית הראל פנחסי: למשל, יושב לידי משה זעפרני הוא אחראי על מורשת עדות ישראל במזכירות הפדגוגית והוא המומחה שלנו.

שנית הראל פנחסי: אני לא בטוחה אם הגדרת התפקיד שלו הוא נכנס דווקא לעובד בכיר.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אני מסכימה, בדרך כלל זה עובדי משרדו.

שלמה מולה: כמו שכתוב במשרד ראש הממשלה.

שנית הראל פנחסי: אני מציעה שהמלה בכירים תורד, לא חלילה מחמת - - -

מיכאל איתן: יש אצלנו הגדרה שכל עובד הוא בכיר.

אברהם מיכאלי: הוא תמיד יותר מהשר זה בטוח...

ליה שמטוב: נדון על הנושא בעוד שבועיים.

ליה שמטוב: לפי לוח הזמנים.

נירה לאמעי-רכלבסקי: אנסה למצוא - - -

שלמה מולה: אפשר לבקש ממשרד המשפטים.

שלמה מולה: את דיברת על אפשרויות של 15 וכן הלאה.

שלמה מולה: אני מציעה שתבואי הרבה יותר מחודדת, הרבה יותר מוכנה.

נירה לאמעי-רכלבסקי: ננסה לשכלל משהו.

ליה שמטוב: תודה רבה לכולם.

ליה שמטוב: הישיבה נעולה.