הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 38, 2009-10-28 09:00

עתניאל שנלר: אני פותח את הישיבה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

עתניאל שנלר: אנחנו עוסקים היום בדוח מבקר המדינה על החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים.

עתניאל שנלר: זה יהיה הנושא המרכזי עליו נדון אך נפתח בהקמת ועדת משנה למעקב אחר ביצוע המלצות דוח ביניים של ועדת החקירה הממלכתית בנושא טיפול הרשויות המוסמכות במפוני גוש קטיף וצפון השומרון.

עתניאל שנלר: כפי שחברי הוועדה יודעים, הוקמה ועדה, דווחו הדברים בוועדה והוחלט להקים ועדת משנה שתעקוב אחרי מימוש או טיפול הרשויות בכפוף לדוח ועדת החקירה הממלכתית.

עתניאל שנלר: הוועדה רוצה להקים ועדת משנה בראשותו של חבר הכנסת זבולון אורלב.

עתניאל שנלר: יהיו חברים בה חברי הכנסת יואל חסון וחבר הכנסת אורי אריאל.

עתניאל שנלר: אם יהיו חברי כנסת נוספים שירצו להצטרף לוועדה, הם מוזמנים.

עתניאל שנלר: אני אשמח להצטרף לוועדה, אם אדוני יאשר ויסכים לקבל אותי.

זבולון אורלב: בכבוד רב.

עתניאל שנלר: אני מעמיד את זה להצבעה: מי מבעד ההרכב כפי שהזכרתי, מי נגד?

עתניאל שנלר: אין נמנעים ואין מתנגדים.

עתניאל שנלר: ובכן, הוועדה מאשרת את הקמת ועדת המשנה לעניינים כפי שאמרתי, בראשות חבר הכנסת זבולון אורלב, בהצלחה.

זבולון אורלב: אדוני, אני מאוד מודה לך.

זבולון אורלב: אני חושב שזה קשור גם לדיון שלנו: תוקפה של ועדת ביקורת המדינה היא יכולתה לחולל את השינוי שבא לידי ביטוי בהמלצות של דוחות מבקר המדינה.

זבולון אורלב: בדרך כלל, הביטוי הזה בא לידי כך בישיבות שאנחנו מקיימים כאן וביכולות של יושבי ראש הוועדה ויושבי ראש הישיבות להביא את הרשויות המבצעות ליישם את ההמלצות ולעקוב אחריהן.

זבולון אורלב: רק לאחרונה, אדוני היושב ראש, גם ועדת הכספים אישרה בתקציב החדש של משרד מבקר המדינה להקים אגף חדש לבקרה ומעקב אחרי יישום ההמלצות, דבר שיעזור לוועדה לדעת איפה הכשלים ביישום ההמלצות.

זבולון אורלב: לאחר שהתברר לנו ב-3 נושאים שכל הלחץ של הוועדה לא עזר, והדברים לא יושמו, הוחלט בקדנציה הקודמת להקים 3 ועדות ממלכתיות: 1.

זבולון אורלב: בענין ניצולי השואה, שברשותה עמדה דליה דורנר.

זבולון אורלב: זה אחרי 22 שנים שהוועדה לביקורת המדינה לא הקימה ועדות חקירה ממלכתיות, וכידוע לך, ההמלצות נתנו כעבור חצי שנה והוועדה לביקורת המדינה כפתה על הממשלה ליישם, יחד עם חברי הקואליציה, והוועדה הזאת פועלת כענין ממלכתי ולא קואליציה ואופוזיציה.

זבולון אורלב: בראשות ועדת המשנה שטיפלה עמדה אז חברת כנסת מהקואליציה, עמירה דותן.

זבולון אורלב: יש את ועדת החקירה לענין גוף קטיף, וזאת הוועדה שהוגשו המלצות ביניים.

זבולון אורלב: הוועדה השלישית, שאני מניח שהוועדה תקבל את המלצותיה בתוך זמן קצר זה ועדת החקירה הממלכתית לענין המים, שהיא שקטה.

זבולון אורלב: לא שומעים עליה הרבה אבל היא עושה עבודה רצינית מאוד.

זבולון אורלב: המבחן שלנו הוא לא רק בהקמת הוועדה.

זבולון אורלב: הקמת הוועדה היא אמצעי.

זבולון אורלב: המטרה שלנו היא להביא לידי כך שהממשלה תיישם את ההמלצות ככתבן, כרוחן וכלשונן ואני מבטיח לך, לעשות עבודה נאמנה דווקא כחבר קואליציה.

זבולון אורלב: אני אשמח על כל חבר ועדה שיוכל להשתתף.

עתניאל שנלר: בענין הזה נאמר: "ועשו כולם עבודה אחת".

זבולון אורלב: הייתי שמח יותר אם היו אומרים: ויעשו כולם מפד"ל אחת ולא אגודה אחת, אבל את זה נשאיר לפעם הבאה.

זבולון אורלב: ..

זבולון אורלב: תודה רבה על האמון, אדוני.

עתניאל שנלר: תודה ובהצלחה רבה.

עתניאל שנלר: תודה לחבר הכנסת זבולון אורלב.

עתניאל שנלר: 2.

עתניאל שנלר: החברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ – דו"ח מבקר המדינה 56ב', עמ' 387 – ישיבת מעקב.

עתניאל שנלר: ברוכים הבאים לכולם בנושא המרכזי של היום – דוח מבקר המדינה לחברה לשיקום ולפיתוח הרובע היהודי.

עתניאל שנלר: בבקשה.

בעז ענר: אני אפתח ואומר כמה סוגיות עקרוניות ואחר כך, חברי יוסי הירש ירחיב לגבי סוגיות תפעוליות.

בעז ענר: אני מצטרף לדבריו של חבר הכנסת אורלב.

בעז ענר: אדוני היושב ראש, מבקר המדינה כתב 3 דוחות בענין הזה.

בעז ענר: אחד מהם, לפני 82, לאחר מכן היה עוד דוח, וזה הדוח השלישי.

בעז ענר: המרכיב המרכזי בדוח חוזר ונשנה.

בעז ענר: הייתי אומר כך: משהוקמה חברה, היא תשאף להמשיך ולהתקיים, לא משנה שהיא מימשה את רוב תפקידיה או את כל תפקידיה.

בעז ענר: היא הוקמה לשיקום ופיתוח הרובע, במידה רבה השלימה את משימתה במישור הזה.

בעז ענר: כל חברה תעשה רציונאליזציה ותמצא עוד משימות, חלקן בניגוד לתקנון או בלי אישור הממשלה.

בעז ענר: זה בניגוד לתקנון, שינו את התקנון אבל היה צריך אישור ממשלה, החברה פועלת ללא אישור ממשלה וגם זה דבר חמור.

זבולון אורלב: היא הוקמה על פי החלטת ממשלה.

בעז ענר: השינוי של התקנון, הכניסה לתחומים חדשים מחייב אישור ממשלה.

בעז ענר: עיר דוד לדוגמה.

עתניאל שנלר: זה לא רק הענין הזה.

עתניאל שנלר: בדוח אנחנו גם רואים שהיא פועלת ללא רישיונות.

עתניאל שנלר: החניונים ללא רישיון וזה נראה רע מאוד לפי הדוח.

עתניאל שנלר: בראשית הדיון אני רוצה לומר, אתה התחלת, לא רציתי לומר את זה אבל אני כן אומר: אני דיברתי עם יושב ראש הוועדה הקבוע, יואל חסון, האם לא כדאי לגנוז את הדוח בכוונה מלכתחילה.

עתניאל שנלר: מאז 82 מבקר המדינה אומר, והממשלה כאילו לא יודעת לקרוא.

עתניאל שנלר: מאז 82,83 משרד השיכון לא יודע לקרוא.

עתניאל שנלר: אז האם אנחנו לא מבזבזים את זמנה היקר של הכנסת, את זמנם של החברים?

עתניאל שנלר: סברנו שאולי בכל זאת כדאי לדון בזה בשביל לצלצל בפעמונים ואולי בסוף ניתן גם מעבר לצלצול בפעמונים, תלוי בדברים שיאמרו כאן היום.

בעז ענר: מבקר המדינה אמר את דברו והצביע על הצורך לחסוך ולייעל בכלים אלה ואחרים.

בעז ענר: מדובר במיזוג עם חברות אחרות, אפשר במסגרת עיריית ירושלים חלק מהפונקציות.

בעז ענר: יש פתרונות מגוונים אבל זכות הקיום במידה רבה ניטלה, וכפי שאמר חבר הכנסת אורלב, מדובר בכבודה של ועדת הביקורת ושל הכנסת, כי ועדת הביקורת המליצה והכנסת אישרה את ההמלצה בכיוון הזה.

בעז ענר: אני יכול אפילו לחזק ולומר: לאחר מכן, במרס 2004 פנה יו"ר הוועדה אל ראש הממשלה וביקשו לטפל בהחלטת הכנסת.

בעז ענר: דהיינו, הכנסת אומרת את דברה יותר מפעם אחת וישנה התעלמות של הרשות המבצעת במישור הזה, דבר שמעורר שאלות מהותיות כי אני חוזר ואומר: תמיד ניתן לעשות רציונאליזציה לקיום של חברה.

בעז ענר: אבל השאלה היא מהותית וצריך לדון לגופה.

בעז ענר: כפי שאמרתי, אנחנו גם הצבענו כאן על פעילות מחוץ למנדט, שללא אישור הממשלה.

בעז ענר: הצבענו גם על היעדרו של יושב ראש במשך שנים.

בעז ענר: אני שומע - -

עתניאל שנלר: רגע, האזור מחוץ לטריטוריה זו אותה עיר דוד?

בעז ענר: אותם פרויקטים שהזכירו.

בעז ענר: השאלה המהותית היא האם החברה מיצתה את פעולתה.

בעז ענר: אני חוזר ואומר: חברה תמיד תעשה רציונאליזציה כדי לומר שיש לה עוד זכות קיום.

בעז ענר: אני אומר יותר מזה, ב-85 - -

זבולון אורלב: צריכים לדייק, זה לא החברה, זה השרים הממונים עליה.

בעז ענר: השרים והחברה עצמה.

בעז ענר: גם הפרסונות בתוך החברה רוצים בקיומה של החברה.

בעז ענר: בסוף 85, 3 שנים לאחר החלטת הכנסת, היתה אסיפה כללית מיוחדת והחברה החליטה להפסיק את פעילותה העצמאית.

בעז ענר: זאת אומרת, אתה רואה פה איזו שהיא אינרציה שמעלה סימני שאלה מהותיים.

בעז ענר: היעדרו של היושב ראש, אמרתי.

בעז ענר: אני שומע שלאחרונה, לפני כשנתיים מונה יושב ראש אבל בה בעת אני מפנה את תשומת לב הוועדה, אני שומע על רעשים מאוד מהותיים בתפעול של החברה ואני מניח שזה יעלה על השולחן הזה בצורה זו או אחרת.

בעז ענר: לגבי ההיבטים התפעוליים, יוסי יסקור בקצרה.

יוסי הירש: אנחנו הצבענו באותה נקודת זמן על התפעול של החברה, שזה בעצם מתבטא באותו זמן יש מספר פרויקטים בעבודה ומעבר לכך, היא מחזיקה את הנכסים שברובע היהודי.

יוסי הירש: מדובר בכ-500 דירות ו-100 חנויות.

יוסי הירש: בעצם אחד מהדברים הספציפיים שהחברה הזאת אמורה לפקח עליהם זה הרישום של הזכויות של אלה שגרים, כיוון שהם צריכים את הסכמת החברה.

יוסי הירש: לרובע היהודי יש צביון מיוחד ולכן, זה אחד הדברים שהחברה לפיתוח הרובע אמורה לפקח עליהם ולדאוג להם.

יוסי הירש: זה לא נעשה בפועל - -

עתניאל שנלר: כמה מבנים הועברו כנכס למישהו אחר ללא ידיעת ואישור החברה?

יוסי הירש: החברה לא יודעת, מדובר בהרבה עשרות.

יוסי הירש: אנחנו ראינו את זה בעובדה שהם חילקו תווי חניה גם לאנשים שלא רשומים.

יוסי הירש: זו אחת הבעיות העיקריות ברובע, שאין חניון - -

עתניאל שנלר: המידע שלכם לגבי העברת נכסים למי שאינם רשומים בא דרך הבקרה על תווי החניה.

יוסי הירש: בדיוק.

עתניאל שנלר: ומהיכן המידע שלכם לגבי עשרות המיליונים שחייבים לחברה בשל חובות של אותם אנשים לא רשומים?

יוסי הירש: קודם כל, אנחנו בדקנו את המסמכים כיוון שחלק מזה לא משתקף במאזן וזו הביקורת שלנו.

יוסי הירש: למשל, יש חלק מהדברים שהם בתהליך משפטי כזה או אחר.

יוסי הירש: אפילו באחד המקרים בית המשפט העיר לחברה לפיתוח הרובע שמחוסר מעש הוא מוחק את התביעה שלה, תביעה בסך 6 מיליון שקלים.

יוסי הירש: כלומר, יש נכסים שהם תפוסים ועל חלקם החברה יודעת כי היא מקבלת דמי שימוש, למרות שאין לה הסכם אתם.

יוסי הירש: יש כאלה שתפוסים ללא הסכם וגם ללא תשלום.

יוסי הירש: אז לחלק יש תביעות וחלק במשא ומתן, וחלק בסוג כזה שבעצם מגישים תביעה אבל לא כל כך מטפלים על מנת לגבות את החוב.

עתניאל שנלר: אני שואל את אנשי החברה: החברה יודעת מי הדיירים או שזה גם דבר מוסתר?

נסים ארזי: החברה יודעת למי היא חילקה תוויות, גם לחוכרים הישירים וגם היום.

נסים ארזי: אני מברך - -

עתניאל שנלר: עוד מעט תקבל רשות דיבור.

עתניאל שנלר: התשובה היא "כן" או "לא"?

נסים ארזי: יודעים.

יוסי הירש: דרך השאלות של היושב ראש ניתחנו את הבעיות העיקריות כפי שהן משתקפות בדוח.

יוסי הירש: א: היתה כוונה לפחות מצד החברה לפיתוח הרובע לפתור את בעיית החניון.

יוסי הירש: הוגשה תכנית מאוד גרנדיוזית שנתקעה בוועדות ולא חיפשו חלופות.

יוסי הירש: בעצם יש כ-2500 מקומות חניה דרושים ובפועל יש כ-200.

יוסי הירש: מחלקים תווי חניה גם לאנשים שהם לא תושבי הרובע וכמובן שזה מגביר את מצוקת החניה.

עתניאל שנלר: אתה מדבר על 3 רבדים: מצוקת חניה, חלוקת תווים, היעדר חלופות וכן, עדין לא קידמו מספיק, מהר ובנמרצות הנדרשת לשיטתכם את התכניות הגרנדיוזיות.

עתניאל שנלר: הוא מתחבא אחרי הדבר הזה.

עתניאל שנלר: הערה רביעית מהדוח, שמה שקיים היום עובד ללא רישיון.

עתניאל שנלר: אלה 4 דברים שוודאי נשמע אחר כך התייחסות.

יוסי הירש: כשאנחנו בדקנו את החברה, התכנית של בניית בית הכנסת "החורבה" היתה ממש בתחילתה.

יוסי הירש: הערנו גם למשרדי ממשלה שהתחייבו לתת סכום כזה או אחר וזה לא נעשה.

יוסי הירש: בד בבד הפעילות של החברה היתה מאוד מצומצמת.

יוסי הירש: כרגע אני מניח שיהיה דיווח שהדבר הזה הוא בפעילות.

יוסי הירש: מעבר לזה, מה שהערנו - -

עתניאל שנלר: מה זאת אומרת "בפעילות"?

עתניאל שנלר: הדוח לא היה שהוא לא פועל.

עתניאל שנלר: הדוח היה שמשרדי הממשלה התחייבו להעביר חלק מהכסף של ה-28 מיליון שקלים שהיו ולא העבירו.

עתניאל שנלר: משרד הבינוי אמר שייחנך במרס או משהו כזה - -

יוסי הירש: משרד הבינוי והשיכון העביר חלק מהכסף.

יוסי הירש: דבר שלישי, שהזכרתי וזה אחד הדברים שמביאים בכלל על פעילות הרובע זה היעדר גביית חובות.

יוסי הירש: הרבה חובות, שחלק מהם לא משתקפים במאזן בכלל, שלדעתנו זה חוסר גילוי נאות כיוון שלחלק מהחובות אולי יש אפשרות לגבות אותם, וגם כשאין אפשרות לגבות אז צריך להעיר על זה במאזן, וכל זה לא משתקף.

יוסי הירש: מדובר בסדר גודל של עשרות מיליוני שקלים.

יוסי הירש: חוץ מזה, יש בעיה של שימושים שהחברה לא אישרה אותם.

יוסי הירש: למשל, הפעלת בית מלון או מסעדה.

יוסי הירש: דברים שהחברה, מטעמים שלה, כיוון שלרובע יש צביון מיוחד.

יוסי הירש: לכל זה דרושה גם הסכמה של רשויות העירייה, שגם לא היתה, וגם של החברה.

עתניאל שנלר: תודה למשרד מבקר המדינה.

עתניאל שנלר: לפני שאתן רשות דיבור לחבר הכנסת אורלב, שצריך לנהל את ישיבת ועדת החינוך, אני חושב שאנחנו עכשיו מדברים על תוצאות החינוך ולא על החינוך.

עתניאל שנלר: אני רק רוצה לראות אם הבנתי נכון את מכלול הדברים עליהם נדון: 1.

עתניאל שנלר: הצגתם את היעדר התייחסות הממשלה לאורך 25 שנים להמלצות כל המערכת ובכלל זה, דוחות מבקר המדינה השונים.

בעז ענר: בכלל זה החלטות הכנסת.

עתניאל שנלר: זה חוסר תשומת לב כי אני לא רוצה להגיד זלזול או זילות אלא חוסר תשומת לב.

עתניאל שנלר: דיברתם על היעדר ניהול נכסים ראוי, דיברתם על בעיית "החורבה" והכספים.

עתניאל שנלר: דיברתם על נושא החנייה שדובר קודם, דיברתם על פעילות מחוץ לרובע ללא אישור הממשלה וההחלטות הנדרשות.

עתניאל שנלר: בדוח מופיעים דרכי גיוס העובדים שלא כראוי, כך כתבתם מספר פעמים, ובכלל זה מנכ"לים ויו"ר, ועוד מעט נשמע עם יש יו"ר או אין יו"ר ולמה וכמה, וכל הדברים כולם צריכים להידון היום.

עתניאל שנלר: בסופו של דבר, אנחנו נשקול בסוף האם אנחנו נסכים לעשות שוב מה שהיה עד היום, איזו שהיא המלצה, או שמא נפעיל כאן מנוף היום שאולי יהיה חדשני, שונה, אולי הרבה יותר חזק ואולי נערב כאן גורמים פליליים אם יש צורך, על מנת להבטיח שהממשלה תבצע את המלצות מבקר המדינה באמצעות הוועדה לביקורת המדינה.

עתניאל שנלר: על הרקע הזה נמשיך את הדיון.

עתניאל שנלר: אני בכוונה חידדתי את הדברים עכשיו כי מאוד חשוב מה יגידו כאן משרדי הממשלה, האוצר, השיכון, על מנת שנדע איך לנהל את הישיבה זאת.

עתניאל שנלר: אני מבקש ממך, חבר הכנסת אורלב, בבקשה.

זבולון אורלב: כמו שאמרתי ואולי בראשית דבריי אני רוצה לחדד את זה יותר: המבחן של דוחות מבקר מדינה הוא ביישומם.

זבולון אורלב: הרי גם דוח המבקר לא יכול לתקן את העבר, הוא במקרה הטוב יכול לתקן את העתיד.

זבולון אורלב: אני מציע לכל גורם ברשות המבצעת, שמופיע בפני הוועדה, לכופף את ראשו ולהכיר בהמלצות ובממצאים ובעובדות שכתובות בדוח במקום להתנצח וכולי, לכופף את הראש בפני הרשות הזאת כי רשות המבקר תזכה לגיבוי מלא מהוועדה הזאת.

זבולון אורלב: יש להקדיש את עיקר המאמץ כלפיה.

זבולון אורלב: לשמחתי, היושב ראש, פה תיקון העתיד הוא מאוד פשוט.

זבולון אורלב: הוא לא כרוך בהרבה פרטים אלא רק בדבר אחד: סגירתה של החברה.

זבולון אורלב: אני מציע למקד בזה את הדיון בהקדם האפשרי.

זבולון אורלב: יש פתרון של "חדא מחתא" מה שנקרא.

זבולון אורלב: פתרון אחד פותר את כל הבעיות, אם מקבלים את השקפתי שעיקר זה תמיד העתיד.

זבולון אורלב: לגבי העבר צריך להתחשבן עם מי שלא היה בסדר, התחשבנות כזאת או אחרת, וזה בסדר גמור.

זבולון אורלב: אני לא מתנגד להתחשבנויות אבל המבחן העיקרי זה העתיד.

זבולון אורלב: אם כתוצאה מהדיון הזה יתחיל תהליך בזמן סביר, לא ארוך, של סגירת החברה, מיזוגה, צריך לברר מה טוב יותר מיזוגה או פירוקה, אני לא מומחה בדבר הזה, רשות החברות יודעת טוב ממני את התהליכים האלה, אזי נדע שהוועדה מילאה את תפקידה והרשות המבצעת ביצעה את ההמלצות של המבקר ושל הכנסת.

זבולון אורלב: אם ניכשל שוב בענין שנמשך למעלה מ-27 שנים, נרשום לעצמנו עוד החמצה של אפשרות.

זבולון אורלב: אני חושב שהזמן בשל ובידי הוועדה יש אמצעים רבים שאתה מכיר אותם כדי לאכוף את דעתה.

זבולון אורלב: אני אומר לך כקואליציה, כראש הקואליציה בוועדה הזאת, אנחנו ניתן את כל משקלנו הקואליציוני כדי שהחברה הזאת תיסגר, כפי שהחליט משרד מבקר המדינה בהמלצותיו.

זבולון אורלב: אלה המלצות ראויות ונכונות, בהקדם האפשרי.

עתניאל שנלר: אני מאוד מודה לך.

עתניאל שנלר: חברים, אנחנו נעבור לדיון.

עתניאל שנלר: אני אבקש מהחברה לשיקום ופיתוח, מהיושב ראש ומהמנכ"ל.

עתניאל שנלר: בבקשה היושב ראש, מר בראדון.

גלעד בראדון: אני נכנסתי לתפקידי באמצע 2007, תפקיד יו"ר בחברה לשיקום הרובע זה תפקיד ללא שכר.

גלעד בראדון: התפקיד הוא לנהל את הדירקטוריון ולפקח על החברה.

גלעד בראדון: מיד בישיבה הראשונה, כשנכנסתי והתעדכנתי מול מנכ"ל החברה והוא עדכן אותי בעניינים השוטפים של החברה, הוא ציין בפני את הנושא של דוח מבקר המדינה, שהיה שנתיים או שלוש קודם לכן, והוא אמר שהוא התייחס לזה מאוד ברצינות.

גלעד בראדון: הוא עבר סעיף סעיף מדוח המבקר וראה איך החברה יכולה לתקן ולשפר.

גלעד בראדון: אם ראיתם את המכתב שהעביר המנכ"ל לוועדה, ראיתם שבאמת התייחסו לנושאים מאוד ברצינות.

גלעד בראדון: אני גם קראתי את הדוחות וכשציינתם דוחות מ-82, אני הייתי בבית ספר יסודי אז, אבל יכול להיות שבמהלך השנים היה ניהול כזה או אחר.

גלעד בראדון: אם אני מסתכל על התקופה של השנים האחרונות, אז התייחסו מאוד ברצינות לענין מבקר המדינה.

גלעד בראדון: אני רוצה להגיד דבר נוסף בענין הסיומת שנתן חבר הכנסת אורלב, לגבי סגירת החברה: בהמלצות שראינו דובר על איחוד 3 חברות שפועלות באותו איזור.

גלעד בראדון: בזמנו זו היתה כרתא, פ"מי והחברה לשיקום הרובע.

גלעד בראדון: החברות האלה פעלו פחות או יותר באותו מתחם והיתה המלצה לאחד את החברות.

גלעד בראדון: אם נסתכל במצב הנוכחי, כרתא הלכה לעולמה בצורה טבעית או לא טבעית - -

עתניאל שנלר: אתה חושב שזה היה טוב שהיא הלכה לעולמה בצורה טבעית או לא טבעית?

גלעד בראדון: היא בפירוק.

עתניאל שנלר: רשות החברות, התהליך של הפירוק של כרתא היה נדרש?

אסף רגב: זה היה מחויב המציאות.

אסף רגב: החברה, למעשה, סיימה את תפקידה.

עתניאל שנלר: מתוקף בית המשפט או מתוקף העבודה שהיא סיימה את תפקידה?

אסף רגב: מתוקף בית המשפט אבל בסופו של דבר, הכל הצטבר ביחד.

עתניאל שנלר: אילו זה לא היה בבית משפט ובאמת היתה מסיימת את תפקידה, אתם, כרשות החברות, הייתם ממליצים לסגור אותה?

אסף רגב: כן, היינו עושים הליכי פירוק מרצון.

עתניאל שנלר: האם אתה חושב שתהליך הפירוק מרצון הוא טוב יותר, קל יותר מתהליכי איחודים למיניהם?

אסף רגב: אני לא יודע להגיד מבחינה משפטית מה יותר טוב.

אסף רגב: זה תלוי באופי החברות, בהסכמת הדירקטוריונים של השרים.

אסף רגב: בדרך כלל, הליך פירוק מרצון, אם עושים אותו בצורה מסוימת, הוא יכול להיות אפילו יותר קצר מהליכים של בית משפט.

עתניאל שנלר: מי קיבל את התפקידים של כרתא?

אסף רגב: כרגע אין מישהו שיכול - -

יוני כהן: כרתא למעשה סיימה את התפקיד שלה, ברגע שהיא הלכה לפירוק.

יוני כהן: התפקיד שלה היה להקים את המקום.

יוני כהן: המקום הזה הוקם וכבר ב-95 או 96 הרשות העלתה הצעות לפירוק אבל מי שהיה אז סגן שר השיכון התנגד.

יוני כהן: עוד לפני שהעלינו את ההצעה במסלול הרגיל שלה, לא היה רצון לעשות זאת.

יוני כהן: בזמנו היה פואד בן אליעזר - -

עתניאל שנלר: לא חשוב.

עתניאל שנלר: ..

יוני כהן: - שר השיכון, שמזרימים עוד 8 מליון שקלים כדי לסיים.

יוני כהן: ההמלצה המקצועית של הרשות היתה לפרק והיא סיימה.

יוני כהן: להעלות את זה ללבל של רמת המדיניות - -

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: סיפקת לנו תשובה טובה.

גלעד בראדון: אני חוזר על ההחלטה לאחד את אותן חברות שפועלות, לכאורה, באותו אזור, וההליך של איחוד החברות יביא לייעול המערכת, לצמצום כוח אדם ולחיסכון לקופת המדינה.

גלעד בראדון: אז כמו ששמעתם, כרתא זו חברה שכבר נמצאת בהליכים מתקדמים.

גלעד בראדון: אנחנו יודעים שכבר לפני למעלה משנה מנהל רשות החברות לשעבר התחיל בפעולות ובמגעים גם עם עיריית ירושלים, ונמצא פה נציג ראש העיר.

גלעד בראדון: לגבי פירוקה של חברת פ"מי, שזו החברה השנייה או אל תוך החברה לשיקום הרובע - -

עתניאל שנלר: לא הבנתי את המשפט האחרון, תחזור בבקשה.

גלעד בראדון: אני אומר שהחלו פעולות לבדוק את האפשרות - -

עתניאל שנלר: מי החל בפעולות?

נסים ארזי: בא נעשה פה סדר, הוא לא אמור לייצג את רשות החברות.

עתניאל שנלר: תן לו, נשמע.

גלעד בראדון: זה למיטב ידיעתי מה שנאמר, אבל בפרטי הפרטים לא שיתפו אותנו כי למעשה הפעולות נעשו מעל הראש של החברה, במסגרת של רשות החברות.

עתניאל שנלר: לא הבנתי איזה פעולות.

גלעד בראדון: החברה המקבילה שעובדת.

גלעד בראדון: לכן, אני לא יודע - -

עתניאל שנלר: מה שמעת לגבי פ"מי?

גלעד בראדון: שהחלו מגעים ו/או פעולות לבדוק האם צריך לסיים את פעולת החברה או לא, לאחד אותה לתוך הרובע או לא לאחד אותה לתוך החברה לשיקום הרובע.

גלעד בראדון: לכן, זה בעצם הוביל אותנו לאותה מסקנה של המבקר, שבסופו של דבר תישאר ותפעל חברה אחת.

גלעד בראדון: אם יביאו להחלטה גם את סגירת החברה לשיקום הרובע, לא תפעל אף חברה באזור וצריך לתת על זה את הדעת.

גלעד בראדון: דרך אגב, זה לא דבר שאינו בר ביצוע, אפשר לסגור המון חברות אבל זה דבר שבהחלט צריך לבוא בצורה מסודרת, צריך לבדוק אותו ולהביא אותו לדירקטוריון, לבדוק את ההשלכות, לראות מה המשמעות של פרויקטים קיימים, מי ינהל אותם, מי יסיים אותם.

גלעד בראדון: אלה הדברים שאני רוצה להגיד מנקודת ראותי כיושב ראש דירקטוריון.

גלעד בראדון: אולי גם המנכ"ל יאמר כמה דברים בענין הזה.

עתניאל שנלר: אני מאוד מודה לך.

עתניאל שנלר: אדוני המנכ"ל, בבקשה.

נסים ארזי: בוקר טוב.

נסים ארזי: אני רוצה לברך על הביקורת המעמיקה שנעשתה בשנים 2004,2005 ונסתיימה והוצא דוח מקיף, רציני, יסודי.

נסים ארזי: 4 חודשים אחרי שנכנסתי לעבודתי כמנכ"ל אנשי המבקר הגיעו כדי להתחיל בביקורת.

נסים ארזי: מאז ומתמיד ההתייחסות שלי לביקורת היתה רצינית, כמו גם במקרה הזה.

נסים ארזי: אכן, תוך כדי עשיית הביקורת, תוך כדי התחלת הבדיקה, כל דבר, כל ממצא שנמצא – התחלנו בטיפול.

נסים ארזי: לא חיכינו לקבל את הספר הכרוך והמאורגן כי בהחלט התייחסנו ברצינות לממצאי הביקורת, וכך פעלנו.

נסים ארזי: כלומר, ברגע שהביקורת העלתה וסימנה מצב כזה או אחר לתיקון, מיד התחלנו בפעילות תיקון.

נסים ארזי: אני חייב לומר שההצגה שהוצגה כאן היום על ידי אנשי הביקורת היא הצגה נכונה לשעתה.

נסים ארזי: כלומר, היא הצגה נכונה, כפי שבאמת מצאה הביקורת את הממצאים.

נסים ארזי: היום, כאשר מסתכלים על הדברים, ואני אשמח לקבל את אנשי הביקורת היום לבדוק אחד לאחד את הממצאים, אני חושב שיימצא שבאמת נעשה פה תיקון גדול ויסודי בכל התהליכים.

נסים ארזי: אעבור על התהליכים בכותרות שלהם: ניהול נכסים – אני יכול לומר שכמעט כל הנכסים היום מוסדרים.

נסים ארזי: אותם נכסים שאינם מוסדרים, אותו מיעוט נכסים שאינו מוסדר, שעוד לא הגיע, ואני אומר נכסים מוסדרים זה כשהחברה תבעה את מלא החובות מאת מחזיקי הנכס.

נסים ארזי: אז כמובן שהחברה יכולה לתבוע 100 ולקבל 50, אם זה בבית משפט ואם זה במשא ומתן תחת ייעוץ משפטי שאומר שלא נקבל יותר או כל תהליך אחר.

נסים ארזי: אבל החברה הפעילה את כל כוחה כדי לקבל את כל הכספים המגיעים לה בגין חובות של מחזיקי נכסים כאלה או אחרים, ואכן היא הגענו למצב שחלק גדול מהנכסים הוחכרו כדין או הושכרו כדין.

נסים ארזי: כלומר, אנחנו נמצאים במצב שיש מיעוט של נכסים שעדין נכנס היועץ המשפטי כדי להיכנס לתביעות במידה ולא הגענו להסדר, ותביעות נמשכות וכן הלאה, אבל אני שמח על מה שהצלחנו ואכן צדק מבקר המדינה.

נסים ארזי: הרבה מאוד כסף נכנס לקופת החברה כתוצאה מגביית החובות בגין הנכסים.

עתניאל שנלר: אדוני ה מנכ"ל, אנחנו נעבור סעיף סעיף אבל במסכת העובדות אני רוצה לדעת את הדברים לאשורם על מנת לא לפתוח אותם שוב.

עתניאל שנלר: האם תואיל לומר לנו כמה נכסים יהיו פתוחים, כמה נסגרו, כמה בתהליך וכמה עדין פתוחים?

נסים ארזי: אני אולי לא אדייק אבל מתוך כ-30 נכסים שהם כוללים 30,32 נכסים שהיו בהסדרים מהסדרים שונים, להערכתי נשארו אולי 8,9 נכסים שהם - -

עתניאל שנלר: 25%.

עתניאל שנלר: וכמה נשארים בשלבים עכשיו?

נסים ארזי: אני מדבר על 8,9 נכסים שהם בשלבי טיפול.

נסים ארזי: כל השאר נסתיים הטיפול בהם.

עתניאל שנלר: ה-8 האלה, 100% בתהליכים.

עתניאל שנלר: 8,9 לא הסתיימו וכל השאר הסתיים.

עתניאל שנלר: אתה יכול לתת לנו איזו שהיא הערכה כמה הכנסה - -

נסים ארזי: לא, אז פה אני רוצה לומר שבמסגרת ה-8 יש נכסים שהחברה לא תקבל אגורה.

עתניאל שנלר: מעניינים אותי הנכסים שהתהליך הסתיים.

נסים ארזי: למעלה מ-11 מיליון שקלים.

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: הסעיף הבא.

נסים ארזי: הסעיף הבא זה "החורבה": נטען שעלותו 28 מיליון לא פורטה למרכיביה, ומשרדי הממשלה לא העבירו את חלקם.

נסים ארזי: אז "לא פורטה למרכיביה" – האומדן נערך בשנת 2000 או 2001.

עתניאל שנלר: היום זה 36 מיליון.

נסים ארזי: היום זה 36 מיליון והעלות תהיה יותר כי האומדן שנערך, אי אפשר היה לדעת לגבי ארון הקודש והבימה והציורים.

נסים ארזי: כלומר, הפנים לא נכלל באומדן.

נסים ארזי: אתם צודקים שהיה צריך לתת אומדן אבל כל אומדן...

נסים ארזי: אני רוצה להזכיר שמדובר על ארון קודש שהיה צריך להיות משוחזר כפי שנבנה ב-1860.

נסים ארזי: וכשהתחילו לבנות את החורבה, עדין לא היה ברור לחלוטין איזה ארון קודש - -

עתניאל שנלר: בא נדבר על הפרטים היותר מהותיים.

עתניאל שנלר: השאלה של המבקר היתה התחייבות משרדי ממשלה.

עתניאל שנלר: תן על זה תשובה.

נסים ארזי: בסדר.

נסים ארזי: התחייבות משרדי ממשלה היתה 24 מתוך 28 מיליון.

נסים ארזי: 11 מיליון נתקבל, 10 מיליון ממשרד השיכון ומיליון ממשרד הפנים.

נסים ארזי: משרד הפנים נשאר חייב 3 מיליון, משרד התיירות נשאר חייב 10 מיליון, שלא נתן שקל אחד למרות כל פניותינו למשרד ראש הממשלה ולכל המשרדים האחרים, לא הצלחנו לקבל.

נסים ארזי: כאשר הגענו למצב שחששנו מלעמוד תקועים מול הבניה, נאלצנו לחפש תורם.

נסים ארזי: אגב, מצאנו תורם שתרם לנו את מלא הסכום להשלמת הבניה.

נסים ארזי: אני מזמין את יושב ראש הוועדה ואת חברי הוועדה ואת חברי משרד מבקר המדינה לחגוג אתנו, בעזרת השם, בראש חודש ניסן, את חנוכת בנין בית הכנסת "החורבה" שתעמוד לתפארה.

עתניאל שנלר: אתה יודע שאחד הדברים שמייחדים את הוועדה הזאת, שאנחנו יוצאים לראות מה הליקויים שהיו.

עתניאל שנלר: אני מאד שמח שיש מסיבות וזה באמת חשוב, אבל התקלה שמשרד התיירות התחייב ל-10 מיליון ומשרד הפנים ל-3 מיליון ולא העבירו.

עתניאל שנלר: התקלה שהיה אומדן ראשון של עשרים וכמה והגיע ל-36.

עתניאל שנלר: התקלה שלא לקחו באומדן את התהליך שיכול להיות שזה יתייקר.

עתניאל שנלר: האומדן לא לקח בחשבון את הפנים וכולי.

עתניאל שנלר: אלה תקלות והן לא מעניינות.

עתניאל שנלר: אגב, זה לא רק אצלכם.

עתניאל שנלר: כמעט בכל פרויקט האומדן לא דומה בכלל.

עתניאל שנלר: לא בתחום האזרחי, לא בתחום הביטחוני ולא בשום תחום.

עתניאל שנלר: אנא עבור לחלק הבא.

נסים ארזי: פעילות מחוץ לרובע – אכן כן, העירה הביקורת שמתחם "עיר דוד" הוא פעילות מחוץ לרובע.

נסים ארזי: הדירקטוריון פנה כדי לקבל אישור להרחבת סמכויות החברה שתוכל לפעול גם מחוץ לתחום הרובע היהודי.

נסים ארזי: לא נתקבל האישור ואכן, הדבר הזה לא תוקן כי המשמעות של התיקון - -

עתניאל שנלר: מה אתם עושים מחוץ ל - -

נסים ארזי: כל מה שקיים מחוץ לתחום הרובע הוא "פיר וורן" שנמצא ב"עיר דוד", שהוחכר על ידי מינהל מקרקעי ישראל לחברה.

עתניאל שנלר: חוץ מהפיר הזה אין עוד משהו?

נסים ארזי: שום דבר.

נסים ארזי: חוץ מהפיר הזה לא קיימת שום פעילות מחוץ לרובע.

עתניאל שנלר: לכאורה, בשביל תיקון הליקוי הזה, אם הפיר הזה יעבור לרשות ניהולית אחרת, אז בוודאי שהדבר תוקן.

עתניאל שנלר: בבקשה, הנושא הבא.

נסים ארזי: הנושא הבא נוגע להפרשות לתביעות משפטיות וחובות.

נסים ארזי: . .

נסים ארזי: אכן, כאשר ערכה הביקורת היתה בעיה עם ההפרשות.

נסים ארזי: הדבר הזה תוקן.

נסים ארזי: היום כל הפרשה מקבלת את חוות דעת היועץ המשפטי ורואה החשבון של החברה, ואנחנו פועלים על פי הערת הביקורת.

נסים ארזי: תוקן לחלוטין.

נסים ארזי: כוח אדם בחברה – אכן היה לקוי.

נסים ארזי: לא היה נוהל קבלת עובדים בכירים, לא היה נוהל כזה, לא היה נוהל אחר.

נסים ארזי: כל הנהלים תוקנו, כל תיקי העובדים תוקנו, הכל מתוקן.

נסים ארזי: לכל עובד יש תיק מסודר עם ההמלצות, עם ארגון התיק וכן הלאה.

נסים ארזי: הענין הזה תוקן לחלוטין.

עתניאל שנלר: רק לשם הבנה: אני שומע כל מיני שמועות.

עתניאל שנלר: היושב ראש מכהן היום?

גלעד בראדון: היושב ראש מכהן, אבל יושב ראש זה תפקיד ללא שכר.

קריאה: תודה לאל.

גלעד בראדון: יש תפקידים כמו למשל יושב ראש עמידר או יושב ראש - -

עתניאל שנלר: אני יודע.

עתניאל שנלר: אני רק שואל אם אתה מכהן בפועל.

גלעד בראדון: מכהן בוודאי, אבל זה תפקיד שהוא - -

עתניאל שנלר: לשם שמיים.

עתניאל שנלר: יישר כוח.

עתניאל שנלר: תאמינו לי, אנחנו מבינים מהר.

עתניאל שנלר: המנכ"ל, אתה מכהן היום כמנכ"ל?

נסים ארזי: כן.

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: כמה עובדים יש היום בחברה?

נסים ארזי: 12 עובדים.

עתניאל שנלר: האם כשמקבלים עובדים לחברה, הם נבחרים על פי הנוהל התקין?

נסים ארזי: בהחלט כן.

נסים ארזי: על פי הנוהל של גיוס עובדים.

נסים ארזי: אם זה בכיר, יש לו נוהל, אם זה לא בכיר - -

עתניאל שנלר: ועדת איתור?

נסים ארזי: לבכיר כן.

עתניאל שנלר: מכרזים?

נסים ארזי: סליחה, אני מבחין: למנכ"ל זה ועדת איתור, לבכיר אחר זה מכרז עם ועדת מכרזים.

נסים ארזי: כפי שרשות החברות הנחתה את החברה, עם תיאור מדויק מראש.

נסים ארזי: נניח שיש לנו היום את הכישורים הנדרשים מחשב בכיר, אם יתקבל היום.

נסים ארזי: לא שאנחנו, כשנקבל, נארגן את הכישורים אלא היום.

עתניאל שנלר: זאת אומרת, כל תהליך המינויים, אם היום נפתח את תהליך המינויים לתקופה האחרונה ולעתיד, הכל שקוף על פי נהלים, אין כל מיני הסדרים וחברויות וכאלה דברים או שיוכים מפלגתיים או דברים מהסוג הזה.

נסים ארזי: נכון מאוד.

עתניאל שנלר: אני מודה על ההבהרה הזאת.

עתניאל שנלר: לפני שנמשיך, גברתי ביקשה רשות דיבור.

עתניאל שנלר: רצית להעיר משהו?

מיכל כפרי ירדני: אני תושבת הרובע היהודי מזה 28 שנים ובעבר כיהנתי גם כיושבת ראש הנציגות.

מיכל כפרי ירדני: אני לא שמעתי טוב אם זה היה "לשם שמיים".

עתניאל שנלר: אני מבין ששמעת טוב.

עתניאל שנלר: תודה.

נסים ארזי: חניון הרובע היהודי – אני חושב שזו אחת הבעיות הקשות ביותר.

נסים ארזי: ממצאי הביקורת עלו על בעיות רציניות בתחום החניון, גם בתחום הפיסי של החניון, הפתרונות הפיסיים שאין בהם די וגם מה שנוגע לחלוקת תוויות - -

עתניאל שנלר: למה לא השגתם רישיון הפעלה לחניון?

נסים ארזי: לפי תגובתנו לממצאי הביקורת, אמרתי כבר בפתח הדברים, הביקורת נכונה - -

עתניאל שנלר: היום יש רישיון?

נסים ארזי: בוודאי.

נסים ארזי: היום אנחנו פועלים ויש רישיון והכל תקין.

עתניאל שנלר: איפה נמצאת התכנית העתידית?

נסים ארזי: התכנית העתידית נבנתה כתף אל כתף עם מהנדס העיר ירושלים.

נסים ארזי: יחד תכננו את ההליכים כדי לקדם את החניון.

עתניאל שנלר: איפה זה עומד היום?

נסים ארזי: היום הגיע מהנדס חדש לעיריית ירושלים, שהוא כבר שנתיים שם.

נסים ארזי: התכנית היתה כבר בוועדה המחוזית, הוא החזיר אותנו לוועדה המקומית, להתחיל את כל הדיונים מחדש.

נסים ארזי: הגענו להבנה אתו שבעצם הפרויקט הזה הוא פרויקט לאומי, כי המימון של הפרויקט הזה הוא מימון של עשרות מיליוני שקלים, זה לא עוד חניון כי מדובר על חניון שאין לו מימון.

נסים ארזי: החברה העמידה את החלק העליון של הבניה כדי לממן את החניון שצריך לעבור תהליך - -

עתניאל שנלר: זו אותה תכנית, ליד החניון הקיים לעשות גם למטה ומעליו בניה - -

נסים ארזי: נכון, מתחת.

עתניאל שנלר: אני רוצה לשאול את עיריית ירושלים, יש כאן שני נציגים לכאורה, לפי מה שכתוב לי כאן.

עתניאל שנלר: האחד זוהר והשני רועי.

עתניאל שנלר: רועי, אתה ראש החטיבה לתכנון אסטרטגי וזה סופר אסטרטגי.

עתניאל שנלר: האם תואיל להגיד לנו איפה זה עומד למול המהנדסים וכולי.

30084: יש תכניות רבות בתקופה האחרונה שמתקדמות בנושא של הסדרת התנועה בכלל.

30084: כרגע, הבעיה שלנו עם החניון והמדיניות לגביו זה למשל הסיפור של תווי חניה לשוכרים.

30084: כלומר, יש עומסים גדולים בחניון ויש בעיה לתושבי הרובע.

30084: לגבי התכנית עצמה, כרגע היא בתהליכים ויש תכנית כוללת להסדרת חניה ברובע היהודי, גם למניעת כניסה של רכבים פרטיים לעיר העתיקה.

30084: בתכנית הזאת ספציפית, אכן היא צריכה להגיע מחדש לדיון בוועדה המקומית.

עתניאל שנלר: הצלחת להגיד הרבה ולא אמרת לי מאומה.

עתניאל שנלר: אני חוזר על השאלה: זה שעירייה חייבת לדאוג לצרכים של החניה זה מובן מאליו.

עתניאל שנלר: זה שראש העיר הנמרץ, שכולנו מברכים ומקווים שיצליח, זה בוודאי.

עתניאל שנלר: הוא אפילו טרח להציג בפני לא מזמן את הרעיון להוסיף את הרכבת הקלה על שער האשפות, דברים נפלאים.

עתניאל שנלר: אני שואל שאלה נורא פשוטה: יש מצוקה, יש תכנית.

עתניאל שנלר: היא צריכה להשתלב בסך הכל התכנית.

עתניאל שנלר: אני שואל איפה נמצאת התכנית שצריכה להשתלב בסך כל התכניות.

עתניאל שנלר: איפה הסטטוס שלה?

30084: למיטב ידיעתי היא נמצאת כרגע בהמתנה לדיון חוזר בוועדה המקומית.

30084: אני לא יודע ספציפית על התכנית הזאת, אני יודע על התכנית הכוללת.

עתניאל שנלר: עד שהתכנית הכוללת לא תאושר, תושבי הרובע ימשיכו לכתת רגליהם מהחניון בחוץ וללכת ברגע הביתה עם הסלים?

עתניאל שנלר: אני מעלה את זה משום שחיים שם אנשים.

30084: אז ברשותך, אתייחס לזה מאוחר יותר.

נסים ארזי: אני רוצה לדון בנושא של החנייה הנוכחית בכמה אלמנטים, כפי שמבקר המדינה עלה עליהם בצדק, בצורה רצינית.

נסים ארזי: אז קודם כל, חלוקת תוויות חניה.

נסים ארזי: אני רוצה לומר שאנחנו היום עובדים בשיתוף פעולה מלא עם נציבות התושבים.

נסים ארזי: יושבת חברה מנציגות התושבים, גברת שושי שה לבן.

עתניאל שנלר: שושי, אתך יש שיתוף פעולה בנושא - -

שושי שה לבן: חלקי.

שושי שה לבן: אנחנו דורשים לקבל רשימה של השמות כדי שנוכל לבדוק שאכן רק תושבים וסוחרים מקבלים.

שושי שה לבן: אני מקווה שבקרוב נקבל.

נסים ארזי: אני מפנה אותך ליושב הראש שלך, הוא קיבל את הרשימה.

עתניאל שנלר: רגע, סליחה, מי זה היושב ראש?

נסים ארזי: דוד לפידות.

שושי שה לבן: הוא בחו"ל.

שושי שה לבן: עד יום שני בלילה לא היה לנו, אולי אתמול הוא קיבל.

עתניאל שנלר: שושי, מאוד אשמח אם כשהוא חוזר מחו"ל, מתי הוא חוזר?

שושי שה לבן: בעוד שבוע.

עתניאל שנלר: אני אתן לך אחר כך את הטלפון הפרטי שלי, תגידי לי בעוד 10 ימים שקיבלת את הרשימה?

שושי שה לבן: כן.

עתניאל שנלר: אני מאוד מודה לך.

נסים ארזי: להערת הביקורת היו שני גורמים שקיבלו תוויות ולכאורה, ואני אומר לכאורה, לא גרים ולא רק לכאורה.

נסים ארזי: לא גרים ברובע.

נסים ארזי: אחת הדוגמאות הבולטות זה נושא שמתואם עם נציגות התושבים או יותר נכון על פי דרישת נציגות התושבים, לאפשר חלוקת תוויות להוריהם של התושבים ולבניהם של התושבים.

נסים ארזי: כלומר, מי שגר מחוץ לרובע, אם הוא הורה או בן - -

עתניאל שנלר: מובן.

נסים ארזי: כמו כן, עלתה הביקורת על נקודה חשובה.

נסים ארזי: בחוזה החכירה שלנו נאמר שאי אפשר להשכיר דירה ברובע ללא אישורנו.

נסים ארזי: פעלנו בענין, תיקנו את הענין באופן מלא, אין היום שכירות שלא מאושרת ואם יש מישהו ששכר ואני לא יודע עליו והוא בא לבקש ממני תווית חניה, לא יקבל תווית חניה אלא אם כן הוא הגיש בקשה לשכור והבקשה נדונה ונתקבלה.

נסים ארזי: כלומר, גם את הקטע הזה תיקנו.

נסים ארזי: כמו שאמרתי, החניון פועל ברישיון מלא.

נסים ארזי: חלופות שנבחנו – בחנו חלופות ואני רוצה לומר מה החלופות: קודם כל, בעבר, כשאני הגעתי, יש שני חניונים לרובע.

נסים ארזי: החניון הצפוני, שהיה החניון של התושבים והחניון הדרומי, שהחברה השכירה אותו לקבלן לכל עם ישראל שרוצה להגיע לכותל.

נסים ארזי: לאור מצוקת החניה ולמרות שזה היה ויתור על כספים מהקבלן, כספים גדולים, ולא רק ויתור על כספים מהקבלן אלא גם להעמיד שם שומר שלנו, שיפעיל את החניון לטובת התושבים ומורשי החניה, אמנם כך עשינו.

נסים ארזי: כלומר, לקחנו את החניון הזה וגם אותו העמדנו לטובת התושבים.

נסים ארזי: 2.

נסים ארזי: אנחנו במשא ומתן מאוד מתקדם עם מינהל מקרקעי ישראל, לאפשר שהחניון שנמצא בהר ציון ייועד בחלקו הגדול למען תושבי הרובע, או להוציא למשל את המוסדות והסוחרים אל החניון בהר ציון, וזה ישחרר את החניה לטובת התושבים.

נסים ארזי: הראיה הזאת של תושבים היא הראיה שעומדת לנגד עינינו והקשר שלנו הוא לא עם כל התושבים אבל בהחלט עם הנציגות.

נסים ארזי: הדבר האחרון לגבי החניון הגדול, וצריך לומר את זה: אין ספק שהתחלתו זה בחפירות ארכיאולוגיות.

נסים ארזי: אני יודע על סיכום של מהנדס העיר, עיריית ירושלים אתנו - -

עתניאל שנלר: הקודם או העכשווי?

נסים ארזי: העכשווי, שהחניון הזה, אנחנו פועלים שהממשלה תכיר בו כחניון לאומי ואכן, כבר הועמדו חצי מיליון שקל במיידי להתחיל חפירות ארכיאולוגיות לטובת הענין.

עתניאל שנלר: מי העמיד את החצי מיליון?

נסים ארזי: דרך הארלי למען החפירות.

עתניאל שנלר: וזה תקציב קיים.

נסים ארזי: זה תקציב קיים.

עתניאל שנלר: ומי עושה את החפירות?

נסים ארזי: רשות העתיקות.

נסים ארזי: לגבי העברת זכויות חכירה, שכירות ללא אישור החברה - -

עתניאל שנלר: דיברת על זה.

נסים ארזי: נכון.

נסים ארזי: לא קיימת אפשרות להעביר חכירה בלי החברה.

נסים ארזי: הפסדי ההכנסה – גם על זה דיברתי.

נסים ארזי: בעצם פעלנו כפי שפעלנו.

נסים ארזי: היום לא נותנים לדבר להימשך ואני רוצה להדגיש דבר אחד ולהציג בפני הוועדה דבר אחד, כי אכן אנחנו נמצאים בעימות קשה אל מול התושבים, ואני מבין אותם אבל אני חייב לקיים את הנהלים התקינים של החברה.

נסים ארזי: אנחנו היום עושים פרויקט אדיר של רישום זכויות בטאבו של תושבי הרובע.

נסים ארזי: במסגרת הזאת נערכות מדידות של כל דירה ודירה לפני שהיא נרשמת, משנים את התשריטים בהתאם לעדכני, וכתוצאה מזה מתגלים עוד חדרים, עוד סגירות, חפירות שנעשו מתחת וכן הלאה.

נסים ארזי: את זה אנחנו נאלצים לחייב, על פי החוק.

נסים ארזי: כך כתוב בחוזה החכירה, לחייב אותם בדמי חכירה נוספים.

נסים ארזי: זה מביא לכעס גדול ואני אומר שבאים תושבים ואומרים: מה זה, חפרנו לפני 20 שנה, מה אתה גובה מאתנו היום?

נסים ארזי: אם החוק ישחרר אותנו, נשמח להשתחרר.

נסים ארזי: אבל כל עוד החוק לא משחרר אותנו, אנחנו נאלצים לעשות זאת.

נסים ארזי: כתוצאה מזה רשמנו כבר כמעט 35% מהדירות ברובע היהודי בטאבו, וזה ממש היסטורי מבחינתנו.

נסים ארזי: יש לנו קבוצה של לא משלמים, שאנחנו כרגע מנסים בהבנה, לפני שהולכים לתביעות משפטיות, מנסים להביא אותם לתשלום.

נסים ארזי: היה ולא, נצטרך לפעול בדרכים שהחוק מעמיד לטובתנו.

עתניאל שנלר: תודה.

עתניאל שנלר: אני מוכרח לומר שההתייחסות הרצינית גם במכתב וגם בסקירה בהחלט מרשימה.

עתניאל שנלר: לא התייחסת לנושא אחד אבל נתייחס אליו אחר כך בדיון, האם באמת מיזוג חברות או פירוק חברה, כתבת על נושאים מאוד מרכזיים, מדוע זה לא הסתייע עד היום.

עתניאל שנלר: נדון בזה בסוף, אחרי שהחברים יוכלו להביע את דעתם.

עתניאל שנלר: אני מאוד מודה לך, אני חושב שהסקירה חשובה ומעניינת.

עתניאל שנלר: עיריית ירושלים, בבקשה.

30084: ממש בקצרה אני אתייחס דווקא לטיעון המרכזי שנשמע כאן, על זה שהביקורת נכונה לשעתה והיום עיקר הבעיה לא קיימת או רוב הסעיפים כבר לא רלוונטיים כי הם תוקנו.

30084: אני חושב שהבעיה היסודית היא לב הדיון ואני חושב שצריך לדון בו.

30084: האם יש עוד צורך היסטורי?

30084: הוקמה חברה לשיקום הרובע ב-68, היא עשתה לא מעט ופיתחה - -

עתניאל שנלר: עוד מעט נעבור לפירוק או לא פירוק.

עתניאל שנלר: אני מבקש להתייחס לדבר אחד: אחרי כל, זו לא חברה או זו חברה אבל היא לא קיימת בשביל עצמה.

עתניאל שנלר: היא חייבת לשרת את הערך הלאומי ואת התושבים.

עתניאל שנלר: הטענות הסתובבו לא מעט סביב תנאי החיים של התושבים, ההולכים ונעשים קשים.

עתניאל שנלר: תפקידכם, כעירייה, לתת על זה תשובה.

עתניאל שנלר: אנא תתייחס לזה.

30084: בזה אני רוצה לגעת.

30084: אחת הבעיות היום היא שיש ריבוי שחקנים שפועלים במרחב הציבורי של העיר העתיקה ושל הרובע היהודי.

30084: 1.

30084: ריבוי שחקנים – נאמר כאן על פ"מי, נאמר כאן על החברה לפיתוח הרובע, יש שם מינהל קהילתי שעובד ופועל וכמובן עיריית ירושלים.

30084: יש הרבה מאוד שחקנים שפועלים.

30084: כאשר יש גורמים שונים שפועלים מאינטרסים שונים ומנהלים סוגים שונים של נכסים, וצריך גם את להבהיר.

30084: החברה לפיתוח הרובע מנהלת גם שטחים ציבוריים, שבהם פועלת עיריית ירושלים ועושה בהם פעילויות שונות לרווחת התושבים, גם נכסים פרטיים קרי דירות ונכסים אחרים וגם אתרים, אתרי תיירות ואתרים אחרים.

30084: פועלים במרחב הזה מספר גורמים, כפי שציינתי, וזה יוצר בעיה לקושי בקביעת מדיניות ברורה בניהול המרחב הזה, בקונפליקטים שמתעוררים ואכן, אני חושב שלתושב שגר ברובע היהודי לא כל כך מענין אותו, כמו כל תושב במקום אחר, מי מנהל את מה.

30084: הוא רוצה לקבל את השירותים שהוא זכאי להם כמו כל תושב אחר.

30084: אנחנו, וזה רלוונטי לשנים האחרונות וגם לשנה האחרונה ממש, מתקשים לא פעם וגם הרשות לפיתוח ירושלים, מתקשים לבצע פעולות מוסכמות ומתואמות ברובע בגלל ניגוד עניינים, ניגוד אינטרסים - -

עתניאל שנלר: מי - -

30084: היום, ברובע בכלל ובעיר העתיקה עצמה יש קבלן פרטי שמופעל במסגרת התכנית שממומנת על ידי ממשלת ישראל דרך הרשות לפיתוח ירושלים - -

עתניאל שנלר: דרך פמ"י?

30084: לא, פמ"י היא הקבלן שמבצע את זה אבל התכנית מנוהלת ברשות לפיתוח ירושלים.

עתניאל שנלר: את הרשות בעצם מפעילה פמ"י?

30084: נכון, קבלן שמפעיל.

עתניאל שנלר: מי אחראי למשל על ביוב או על הריצוף?

30084: לדברים האלה אחראית הרשות לפיתוח ירושלים, שמפעילה פונקציה שתפקידה פיתוח תשתיות בעיר העתיקה.

30084: כלומר, זה מופעל דרך אדם שעובד ברשות לפיתוח ירושלים, שמפעיל קבלנים חיצוניים.

30084: ציינו את פמ"י, ציינו את מינהל ירושלים – מינהל שיקום הרובע.

30084: גם הרשות לפיתוח ירושלים פועלת לתכנון, עכשיו יש עבודות גדולות באזור שער יפו שמבוצעות על ידי הרשות לפיתוח ירושלים גם באמצעות פמ"י.

30084: זאת אומרת, יש אוסף גורמים - -

עתניאל שנלר: מי מטפל בקרדו?

30084: הקרדו הוא נכס ששייך לחברה לפיתוח הרובע ולדעתי, - -

נסים ארזי: אנחנו מטפלים בקרדו.

עתניאל שנלר: גם מציירים את הציור החדש?

נסים ארזי: גם מציירים את הציור החדש וגם מטפלים בקרדו.

רועי פלוקמן: מצד שני, כאשר מתוכננת להתבצע פעילות כל שהיא, כמו האירועים למשל שעיריית ירושלים מקדמת, אירועי סתו בעיר העתיקה, על כל דבר וענין צריכים להתנהל משאים ומתנים מול גורמים שונים, שיש להם אינטרסים שונים.

עתניאל שנלר: מובן.

רועי פלוקמן: אז זה הטיעון המרכזי.

רועי פלוקמן: בהמשך, אתייחס לענין של איחוד או פירוק.

נסים ארזי: סליחה, אפשר להעיר משהו בענין הזה?

נסים ארזי: אני הייתי ממלא ראש עיר והייתי גם ראש עיר.

נסים ארזי: אני שומע את נציג עיריית ירושלים ואני באמת תוהה ולא מבין.

נסים ארזי: התחום של הרובע היהודי הוא תחום מוניציפאלי, קודם כל הוא תחום מוניציפאלי ולא משנה אם החברה היא החוכרת הראשית, אבל קודם כל הוא תחום מוניציפאלי.

נסים ארזי: לשמוע מנציג עיריית ירושלים שהארלי אחראית על הניקיון דרך פה ודרך התשתיות, אני לא מבין את זה.

נסים ארזי: זאת אומרת, יש עיריית ירושלים.

נסים ארזי: לשאלה מי מנקה או מי אמור לנקות, מי אמור לסדר תשתיות, קודם כל זה אנחנו, עיריית ירושלים.

נסים ארזי: זאת היתה צריכה להיות התשובה.

נסים ארזי: אני עיריית ירושלים ואני אחראי על כל התחום המוניציפאלי ברובע היהודי, כמו ברחבה.

עתניאל שנלר: אני מודה לך על ההערה, אני חושב שרק חיזקת את דבריו, הרי זה מה שהוא התכוון לומר.

עתניאל שנלר: אני, כעירייה, אחראי, אבל אני מפעיל את זה בצורה כזאת וכזאת דרך זרוע כזאת או אחרת, והרי על זה הנביא בוכה, שיש אחריות לעירייה ויש המון גופים והמון ידיים, וצריכים לסנכרן ביניהם ואולי קצת לגדוע ידיים כדי שהעץ יהיה יותר חזק במרכז.

עתניאל שנלר: לא צריך להיות גאון בשביל להבין את זה, והשלמתם אחד את השני, ואני מודה לכם על השיח הזה, הוא היה חשוב.

עתניאל שנלר: מישהו מהממשלה רוצה להתייחס?

עתניאל שנלר: לא.

עתניאל שנלר: בבקשה, התושבים.

רבקה שור: אני תושבת הרובע 25 שנים.

רבקה שור: אני ארגנתי עכשיו 80 משפחות יחד עם עורך דין, שהולכות נגד החברה.

רבקה שור: אנחנו רוצים לסגור את החברה.

רבקה שור: למה?

רבקה שור: כי עכשיו אני גרה במקום שצריך להיות הפינה של עם ישראל.

רבקה שור: יש לי תמונות ואפשר להראות לך אחר כך.

רבקה שור: הרובע עכשיו מוזנח.

רבקה שור: מה שהחברה עושה זה גוף שעומד באמצע ולא עושה שום דבר, ואתה אומר שהעירייה צריכה לפעול אבל זה מאוד ברור שהעירייה לא יכולה לפעול כי החברה עומדת ועוצרת אותה כל הזמן.

רבקה שור: אני מבינה את העירייה.

רבקה שור: מה שקרה, העירייה צריכה לעשות את כל העבודה השחורה על החשבון שלהם, וברובע יושבת החברה ומקבלת את כל הנכסים ואת כל הכסף שהולך לכיס שלהם.

רבקה שור: הם לא משלמים שום דבר על התחזוקה ברובע.

רבקה שור: אמרו ב-82 בדוח שקיימים ונותנים לחברה להמשיך בטענה שהם עובדים בתחזוקה של הרובע ועוזרים לתושבים.

רבקה שור: אני יכולה להגיד לכולם כאן, שהם לא עשו אף תפקיד כזה.

רבקה שור: סליחה, לפני שנה אנחנו הלכנו עם חוק חופש המידע לקבל תשובות מהחברה, שקיפות.

רבקה שור: מר ארזי אומר שהם שקופים, זה לא נכון.

רבקה שור: אנחנו יודעים שב-7 השנים האחרונות, חוץ מהפרויקט ברחוב תפארת ישראל, שחלק מהכסף הגיע מהכיס של העירייה, הם שילמו שלושת רבעי מיליון שקל לשפץ רחוב אחד ברובע.

רבקה שור: עד היום הזה אנחנו לא מבינים לאן הלך הכסף הזה, והם עשו כמה דברים אבל לא בעלות כזאת.

רבקה שור: הם משקיעים 25 אלף שקלים בשנה על גינון.

רבקה שור: זה הסכום הישיר שמגיע לרובע וזהו.

רבקה שור: אני לא יודעת מה להגיד.

רבקה שור: אני יודעת שאני גרה במקום שאין - -

עתניאל שנלר: איפה את גרה ברובע?

רבקה שור: אני גרה ברחוב מעמדות ישראל, זה ליד המשרדים של החברה.

רבקה שור: אין תחזוקה, אין שילוט.

רבקה שור: שושי ואני ביחד, לפני 15 שנה, היה כסף לבנות מתקן חדש לילדים.

רבקה שור: החברה לא היתה מסכימה לתת גרוש לזה.

רבקה שור: הם לא נותנים שום דבר לתושבים.

רבקה שור: הם עומדים ועושים את הפרויקטים שלהם יפה אבל ביום יום, אנחנו רוצים שהם לא יתעסקו בזה.

רבקה שור: מר ארזי ישב עם העורך דין שלנו ואמר שהוא מטפל בדברים.

רבקה שור: הוא לא עשה שום דבר.

רבקה שור: החברה זה לא כתובת.

רבקה שור: גם החריגה של הבניה, שהוא מדבר על הרשימה בטאבו, הם אומרים שלפי החוק מותר להם לקחת כסף ואיך שהם מדברים זה לא ישר.

רבקה שור: הם לוקחים כסף מהאנשים וזה נשמע כאילו שאנשים בנו בית חדש או חדרים חדשים.

רבקה שור: הם לוקחים סכומי כסף, ויש לנו טבלה של הסכומים ולא ברורים לנו הסכומים.

רבקה שור: סכומים לאותה חריגה, דוגמה לעובי קיר, עולה מ-600 דולר עד 1500 דולר לאותה חריגה.

רבקה שור: הם לא יכולים להסביר לנו למה יש שינוי כזה במחיר.

רבקה שור: זה הרבה דברים מאוד בעייתיים, הרבה שחיתות, זה לא ישר.

רבקה שור: אנחנו רוצים לסגור את החברה, אנחנו לא רוצים אותם.

רבקה שור: אנחנו רוצים שהרובע יחזור למה שצריך.

עתניאל שנלר: אני מאוד מודה לך.

עתניאל שנלר: אם הבנתי נכון, העלית 3 דברים: 1.

עתניאל שנלר: אתם לא מרוצים בגלל הזנחה, לא משקיעים ברווחת התושבים כמו מתקנים, גינון - -

רבקה שור: בשום דבר.

עתניאל שנלר: הבנתי.

עתניאל שנלר: התחום השני שנגעת בו זה תחום הרישום בטאבו, שאתם לא מבינים את הטבלאות ולמה לוקחים את הסכומים האלה.

עתניאל שנלר: בתחום השלישי אמרת מילה אחת – אתם מרגישים שחיתות.

עתניאל שנלר: הבנתי אותך.

עתניאל שנלר: מי עוד רוצה לדבר מחברי הרובע, מהתושבים?

עתניאל שנלר: בבקשה.

מיכל כפרי ירדני: יש משהו בתחושה שהיא נכונה.

מיכל כפרי ירדני: היתה פה דוגמה לפני כמה זמן.

מיכל כפרי ירדני: אם יש רשימה של בעלי זכות החניה, הדבר הכי פשוט להביא אותה.

מיכל כפרי ירדני: כן מצאו את היושב ראש, לא מצאו את היושב ראש, היום היו מביאים אותה כאן לישיבה, מצולמת ב-20 עותקים ונותנים לכולם.

מיכל כפרי ירדני: אם רוצים ליצור אצל אנשים תחושה של שקיפות וזמינות, כך פועלים.

מיכל כפרי ירדני: אז קורה התופעה הרגילה בשכונה אצלנו, הכעס מצטבר, תנו את זה, אנחנו נעביר ליושב ראש.

מיכל כפרי ירדני: צלמו בבוקר, לפני שאתם מגיעים לפה וחלקו את זה.

מיכל כפרי ירדני: מה, זה מידע חסוי?

מיכל כפרי ירדני: לדעתי זה חלק מההתנהלות שמביאה למטענים.

מיכל כפרי ירדני: רובנו בשכונה מאוד שבעי רצון, מצד שני, מהמהפכה שמר ארזי הכניס, שהיתה צריכה לקרות כבר לפני 10 ו-15 שנה, בכך שהוא פתר לנו, נכון לרגע זה, את בעיית החניה שלנו.

מיכל כפרי ירדני: נכון לרגע זה.

מיכל כפרי ירדני: זאת אומרת, איכות החיים שלנו, מצד שני, בגלל הפעולה הזאת שאולי הורידה הכנסה ושהיתה יכולה להיעשות לפני שנים, הביאה אותנו למצב שהפסקנו להיות קהל שבוי, אנחנו יכולים לצאת בבוקר עם האוטו, לא לעשות את החשבון ההיסטרי שאי אפשר... אני, שנים, למזלי הטוב, הייתי יוצאת בבוקר לעבודה וחוזרת בלילה.

מיכל כפרי ירדני: אבל היתה מצוקה נוראית.

מיכל כפרי ירדני: אנשים חזרו מהעבודה ולא היה להם היכן לחנות.

מיכל כפרי ירדני: זה שחקן מאוד חשוב אצל חלק מאוכלוסייה שרוצה לגור במקום מסוים.

מיכל כפרי ירדני: אם הייתי מתייחסת, אנחנו, ברמה הלאומית, מנהלים את קרב המאסף על השכונה.

מיכל כפרי ירדני: לצערנו הרב, וזה לא משנה אם אנשים הם חובשי כיפות סרוגות או חילוניים, בכלל, החילוניים הם מיעוט, נשארו אולי 9 משפחות ברובע וזה לא לב הענין.

מיכל כפרי ירדני: אנחנו בקרב מאסף על דמות השכונה.

מיכל כפרי ירדני: בפעם שעברה, כשתיק השיכון והבינוי היה בידיים של חרדים, איבדנו חלק מהנכסים הלאומיים של עם ישראל בשכונה.

מיכל כפרי ירדני: אני יכולה לומר שאם תבוא לבקר שם, לא תמצא מעל אף מוסד חינוכי אחד, למעט בית הספר הממלכתי דתי שאגב, על אף היותי חילונית שני ילדיי התחנכו שם, לא תמצא דגל ישראל מונף.

עתניאל שנלר: גם במוסדות המוכרים, כי אז זו עבירה על החוק.

מיכל כפרי ירדני: גם באלה שמוכרים, אלה שמתוקצבים וככלל, המקום הזה נחשב כלב ליבו של העם היהודי, זה סמל.

מיכל כפרי ירדני: זה לא רק הכותל, זה גם מבנים שונים ברובע, כל העולם עולה לרגל לשם, לטוב ולרע כמובן.

מיכל כפרי ירדני: בעצם, מה שקורה הוא שבפעם שעברה, הקומה התחתונה של כיכר בתי מחסה, אני קצת אישית פה, המשפחה שלי הגיעה ב-1847 ואז היו מעורבים בהקמת בתי מחסה, בגיוס הכספים, אבל אמרתי את זה במאמר מוסגר.

מיכל כפרי ירדני: בכל מקרה, הקומה התחתונה הפכה להיות תלמוד תורה כשבע

מיכל כפרי ירדני: צם זה היה צריך להיות מבנה ציבורי.

מיכל כפרי ירדני: יש לנו פשיטת רגל טוטאלית בשכונה מבחינת נכסים שהם אמורים להיות נכסים לאומיים.

מיכל כפרי ירדני: גם עיריית ירושלים, לדורותיה, ולא משנה מי היה ראש העיר, לא פעלה נכון.

מיכל כפרי ירדני: אני חושבת שבתקופות ואני לא זוכרת, שהעירייה היתה אחראית על הניקיון, זה לא היה שווה שום דבר והיום, כשזה אצל קבלן פרטי זה לא שווה שום דבר.

מיכל כפרי ירדני: אם אדוני היה רואה את חוסר החשיבה במכרז שיצא ברמה המקצועית של נקודות מים לשטיפה ודברים אחרים, לא היית מאמין למראה עיניך.

מיכל כפרי ירדני: כמובן שכשמדובר בכספי ציבור, לפעמים יש לי תחושת בטן שהיד לא קלה אבל לא קפדנית מספיק.

מיכל כפרי ירדני: וכמובן, לב ליבו של הסיפור, על אף שאני בטוחה שאנשים שעובדים בחברה, יש שם אנשים שעובדים בה המון שנים והם אנשים מקצועיים, קרוב לוודאי ברובם.

מיכל כפרי ירדני: אנחנו לא מנהלים ויכוח לגבי מזכירה כזאת או אחרת.

מיכל כפרי ירדני: המינויים, כפי שאדוני יודע, בדרך כלל מינוי תפקיד היושב ראש הוא מינוי פוליטי.

מיכל כפרי ירדני: זה דבר שהיה קיים והוא קיים היום, ולכן אנחנו בבעיה מאוד גדולה.

מיכל כפרי ירדני: אני לא מכירה את מבנה הדירקטוריון לפרטי פרטים אבל גם כששולחים נציג של רשות החברות, ככלל, אני לא רוצה להיכנס כאן לרכילויות אבל אני מצפה שכשיש דירקטוריון ויש חברה, מערכת היחסים צריכה להיות תקינה, זורמת, ללא שיקולים לא ענייניים, כדי שטובתנו שלנו, אנחנו, התושבים, תבוא לידי ביטוי.

מיכל כפרי ירדני: אני לא רוצה להרחיב כאן, אני מניחה שאם היית מתעניין, יכולת לקבל תמונה רחבה.

מיכל כפרי ירדני: לגבי הענין של הנכסים או מידת האינפורמציה הזורמת בין האנשים ששוכרים וכולי, אני לא יודעת.

מיכל כפרי ירדני: אני יודעת, וזו תופעה מאוד מעניינת, שבשכנות אלי יש דירה, ונדמה לי ששוחחתי אתך על זה בזמנו.

מיכל כפרי ירדני: בתוך בנין דירות פועלת ישיבות, בתוך בית דירות.

מיכל כפרי ירדני: זה לא ענין דתי, זה ענין של ערך הנכס שלנו.

מיכל כפרי ירדני: אפילו לא שלי, לי יש בית פרטי צמוד לשם.

מיכל כפרי ירדני: בתוך בית דירות, ונגיד אם אנשים לא גרים יותר ברובע הם היו צריכים להשכיר אותן, איך יכול להיות שתפעל שם ישיבה?

מיכל כפרי ירדני: לא שמעתי על זה.

מיכל כפרי ירדני: אני חושבת שמה שלוקה בחסר זה הביקורת בשטח.

מיכל כפרי ירדני: כלומר, שלמישהו תהיה תמונת מצב יותר ברורה.

מיכל כפרי ירדני: לסיכום דבריי הייתי אומרת שיש לי יחס אמביוולנטי.

מיכל כפרי ירדני: מצד אחד אני כן מודעת לדברים שהחברה עושה.

מיכל כפרי ירדני: אין לי ביטחון מלא שהעירייה תעשה את זה יותר טוב, אולי היא לא תעשה את זה פחות טוב.

מיכל כפרי ירדני: חיסכון כספי ציבור זה תמיד דבר טוב.

מיכל כפרי ירדני: יכול להיות שאיחוד חברות, אין בזה רע.

מיכל כפרי ירדני: תלוי איך זה מתנהל, מי מפקח על זה ובעיקר, מי הם בעלי האינטרסים בנושא.

מיכל כפרי ירדני: בזה סיימתי.

עתניאל שנלר: אני מודה לגברתי ואני שמח שדווקא את ביטאת דברים שרבים מאזרחי ישראל שפנו אלי ולוועדה בתקופה האחרונה, שהם אינם חרדים אבל הם חרדים מאוד לאפיונה של העיר העתיקה.

עתניאל שנלר: איש מהם לא נגד אף אחד, אבל רוצים לשמר את העיר העתיקה כאתר בעל משמעות לאומית ולא משמעות סקטוריאלית.

עתניאל שנלר: החל מאופייה של שכונה דרך המינויים והתהליכים ואולי גם לישיבה היום יהיה איזה שהוא מימד בלנסות להביא את ירושלים לכולם.

דניאל שפרבר: אני תושב הרובע וגם רב באחד מבתי הכנסת הציוניים הדתיים ברובע.

דניאל שפרבר: אני רציתי להמשיך את הדברים שנאמרו.

דניאל שפרבר: אני לא ותיק, רק 12 שנים ברובע, עברנו מקטמון כי חשבנו והרגשנו שהרובע היהודי צריך להיות לב ליבו של עם ישראל, וזה צריך להיות מקום שכל עם ישראל וכל עמי העולם יכולים לזרום למקום הזה.

דניאל שפרבר: גולת הכותרת של המקום הזה זה כמובן רחבת הכותל.

דניאל שפרבר: חז"ל אמרו שירושלים לא נתחלקה לשבטים.

דניאל שפרבר: אין מונופול של זרם אחד על האזור הזה.

דניאל שפרבר: כשהגענו והכרנו את המקום יפה, ניסינו לעשות כל מיני דברים.

דניאל שפרבר: אפילו השקענו כסף בגן התקומה.

דניאל שפרבר: אגב, לא קיבלנו אף פעם קבלה על כך אבל זה לא חשוב לנו.

דניאל שפרבר: ואפילו פנינו לשרים ולאנשי העירייה, ועשינו מן קטלוג של מפגעי הרובע.

דניאל שפרבר: מקומות שהם בושה וחרפה למקום הזה.

דניאל שפרבר: אני אתן דוגמה אחת: כל עם ישראל יורד במדרגות לרחבת הכותל.

דניאל שפרבר: כשיורדים במקום מסוים, יש כל השנים צחנה שעולה משם.

דניאל שפרבר: לא תקנו את הביוב במקום הזה.

דניאל שפרבר: מיליונים של אנשים צריכים להריח את הריח הזה במקום היקר ביותר לעם ישראל.

דניאל שפרבר: המקום הזה לא מקבל בחיבוק, בלשון של ימינו, את האנשים שבאים.

דניאל שפרבר: אני לא מדבר עכשיו על התושבים, אני מדבר על כלל עם ישראל, כלל אומות העולם שבאות למקום הזה.

דניאל שפרבר: הוא לא נוח.

דניאל שפרבר: הזכירו את הדבר שאין שילוט לכותל, וזה פרט שאפשר לתקן אותו.

דניאל שפרבר: הזכרתי את המקום שיש בו צחנה ובעוד מקומות וזה דבר שאפשר לתקן.

דניאל שפרבר: כשהולכים ליפו או לעכו, המקום יפה ונקי, וכאן אתה נכנס למקום מלא זבל בכל מקום, שיש חוטים שנמצאים בכל מקום, שיש מתקנים שונים של חשמל, של מים, שהם פתוחים ושהדלתות עקורות.

דניאל שפרבר: שיש חורים בכל מקום בתוך הריצוף, שמתקנים את זה כל כמה זמן אבל אנשים נתקלים בדבר הזה.

דניאל שפרבר: עוד יותר קשה לי, ואולי זה חורג מהדיון הזה, זה מה שקורה ברחבת הכותל.

דניאל שפרבר: צצות ועולות כל הזמן כל מיני הוראות, שמשניאות את המקום הזה על חלק גדול מהאנשים שבאים למקום הזה.

דניאל שפרבר: יש תקנות חדשות, שאינני יודע מאין הן באו, שאסור להכניס כלי זמר, כלי נגינה לרחבת הכותל.

דניאל שפרבר: היה אפילו ניסיון, כפי שידוע לך, שלא יקיימו את האירועים הצבאיים במקום הזה.

דניאל שפרבר: רחבת הכותל הוא לא מונופול של זרם מסוים בעם ישראל, הוא מקום של כל עם ישראל.

דניאל שפרבר: "לא נתחלקה לשבטים".

דניאל שפרבר: המקום הזה היה צריך להיות המקום היפה ביותר בארץ ישראל, לעם ישראל, במדינת ישראל.

דניאל שפרבר: אז אני לא מתייחס לשאלות שהובאו, על כל הפרטים של החברה.

דניאל שפרבר: אני חושבת שזה היה תפקידה של החברה לעשות את הדבר הזה, אבל אולי לא יכלו לעשות את הדבר הזה.

דניאל שפרבר: מכאן ולהבא צריך לדאוג לכך שהמקום יהיה טוב לתושבים, טוב למבקרים, טוב גם לאנשים שאינם שייכים לזרם מסוים, מוגדר ומצומצם בעם ישראל, טוב לכולנו.

דניאל שפרבר: לכן, צריך לעשות שינויים גם בענין של ניהול המקומות הקדושים, שהם כעת במונופול של זרם מסוים, שמרחיק חלק גדול, הרוב המוחלט של עם ישראל מהמקום הזה.

דניאל שפרבר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: לפני שנעבור למשרדי הממשלה, יש עוד מישהו שלא מהמשרדים ולא מהעירייה ולא מהחברה?

שושי שה לבן: הטענות שלי לחברה הן לא דווקא על נסים או דניאל, כי מטעם הנציגות אנחנו באמת עובדים אתם.

שושי שה לבן: הבעיה שלי עם החברה היא עצם קיומה.

שושי שה לבן: אנחנו לא קתולים, ולא צריכים את המשולש הקדוש, את החברה, פמ"י והעירייה.

שושי שה לבן: אנחנו נופלים בין הכיסאות ובין הזרמים הפוליטיים.

שושי שה לבן: אני ניהלתי את המאבק נגד החברה, כשהם היו תחת לאגודה והם מכרו את בית רוטשילד ואת הגן הארכיאולוגי.

שושי שה לבן: אנחנו עכשיו בידי המפד"ל, הקרן למורשת הכותל, הם עוזרים וזה בסדר גמור.

שושי שה לבן: עוד מעט נעבור לש"ס.

שושי שה לבן: מה יהיה?

שושי שה לבן: אנחנו תמיד בידיים של מישהו.

שושי שה לבן: שר השיכון הוא בידיים של זה, והוא מביא את החברה ואת החברים שלו ואנחנו בידיים שלהם.

שושי שה לבן: אני רוצה שנהיה בידי החברה, שתהיה מחלקה מיוחדת לענייני העיר העתיקה, כי אנחנו השכונה הכי חשובה בעיר ובמדינה, אבל החששות שלי הם שיש שחיתויות כי כל מיני אנשים מושכים בחוטים.

עתניאל שנלר: אני מודה על ההבהרה.

יעקב חיסדאי: אני מבקש לשאול שאלה: אני רואה פה 7 שלטים של חברי כנסת.

יעקב חיסדאי: כמה חברי כנסת נמצאים פה?

עתניאל שנלר: אני חושב שהשאלה איננה לגיטימית ולא תקבל תשובה.

עתניאל שנלר: אתה רוצה להוסיף משהו לדיון?

יעקב חיסדאי: מכיוון שאני גר 40 שנה ברובע, וכבר באתי פעם לכאן, ומכיוון שאני לא יכול לקבל תשובה לשאלה שלי, אז גם אין לי מה להגיד.

30080: בסופו של דבר, אני חושבת שהבעיה היא שאין הגדרה למי שייך הרובע היהודי.

עתניאל שנלר: מה זה "למי שייך"?

30080: יש פה שתי שאלות:

30080: השאלה הראשונה היא מי אחראי על הרובע היהודי, מי בסופו של דבר צריך לתת דין וחשבון למי?

30080: דבר שני, למי שייך במובן של מה חלוקת המשאבים של הרובע היהודי?

30080: זאת אומרת, הנכסים של הרובע היהודי.

30080: מי אנחנו רוצים שיישב בנכסים ומי אנחנו לא רוצים שיישב בנכסים.

30080: מה המינונים, מה ההתאמה, לפי איזה מפתח, מי מחליט?

30080: כל הדברים האלה נמצאים כרגע בידי החברה לשיקום ופיתוח הרובע, ולא ברור לנו לפי איזה מפתח החלוקה הזאת נעשית.

30080: אבל אם אני חוזרת, יש 3 גורמים שרלוונטיים לרובע היהודי: התושבים ואולי גם בעלי העסקים, התיירים הכלליים ויש את עם ישראל.

30080: התושבים ברבע היהודי צריכים לשלם הרבה מאוד מחירים על זה שהם גרים בלב ליבו של העם היהודי, כמו שאמר הרב דוקטור שפרבר.

30080: הם משלמים על זה שבלילות בחודש אלול מדברים להם מתחת לחלונות מאמצע הלילה ועד אמצע הלילה למחרת, הם משלמים כמי מיני מחירים על צפיפות וכולי, אבל מה שבעיניי, כעירייה, צריך לדאוג זה שיהיה להם כל כך טוב לגור שם, שאנשים יבואו ולא יהיו דירות ריקות מושכרות לישיבות אלא שאנשים ירצו לגור שם.

30080: זה בעיני אחד התפקידים הראשונים של החברה לשיקום ופיתוח הרובע, ובעיניי הם נכשלו שם.

30080: לנו, כעירייה, יש אחריות לתושבים שלנו.

30080: אני אחראית על המינהלים הקהילתיים והנציגות של המינהל הקהילתי ברובע היהודי הגיעה אלי לא פעם ולא פעמיים עם צרכים אמיתיים.

30080: אבל אנחנו בעצם לא יכולים ממש לעשות את העבודה כמו שצריך.

30080: החברה לשיקום ופיתוח הרובע מחזיקים את הנכסים, אם אנחנו צריכים נכס למשהו זה נורא מורכב.

30080: בעיניי, בענין של התושבים, אני חושבת שגם שמענו את זה, החברה לא עושה את העבודה.

30080: הנושא השני זה נושא התיירות – לצערי, לא נעים להסתובב ברובע היהודי, הרובע מלוכלך.

30080: נפתחו הרבה מאוד "שווארמיות" ברובע היהודי לאחרונה.

30080: אני יודעת שזה נושא שלא ממש עלה, הוא עלה דרך המינהל הקהילתי לא פעם ולא פעמיים.

30080: מקומות שהיו אמורים להיות לאומנים, זה היה החזון הראשוני, אחר כך נהיו בתי קפה חלביים ועכשיו הם "שווארמיות" והתושבים סובלים מזה.

עתניאל שנלר: מה זה המילה הזאת?

עתניאל שנלר: את מתכוונת למקום שמוכרים שווארמה?

30080: כן, הסלנג המחודש.

30080: ..

30080: כמובן שהתושבים סובלים מהריח.

30080: גם היו כל מיני אירועים מאוד משונים, שפתאום מגיע בעל עסק ופותח דלת בתוך מבנה.

30080: צריך להבין שזה מבנים של הרובע היהודי, זה לא מבנים שההיתרים ניתנים כל כך בקלות.

30080: הכל נעשה בשעות הערב, כשאף אחד מהחברה לשיקום ופיתוח הרובע לא נמצא.

30080: מ-7 בערב אין אף אחד, אין עם מי לדבר.

30080: אז גם התושבים סובלים מהרעש, למחרת הם מגלים שהמבנה היפה הפך להיות מבנה פחות יפה.

30080: אז באים מהחברה לשיקום ופיתוח ואומרים לו: תסגור, אז אין בעיה, הוא סוגר עם מלט ומחכה לקבל את האישור.

30080: אלה דברים שלא אמורים לקרות.

30080: הם לא אמורים לקרות בשום מקום, בטח ובטח שהם לא אמורים לקרות בלב ליבו של העם היהודי, ברובע היהודי.

30080: הנושא האחרון זה הנושא של עם ישראל.

30080: הרובע היהודי, ואמר את זה הרב שפרבר, אמור להיות של כל עם ישראל.

30080: היום צה"ל לא נמצא ברובע היהודי, מוסדות ממלכתיים לא נמצאים ברובע היהודי.

30080: כולם עזבו, אחד אחרי השני.

30080: אם צה"ל בגלל סיפור של מבנה של בית"ר, אבל זה לא משנה.

30080: איפה החברה לשיקום ופיתוח הרובע?

30080: איך זה שאתם לא מקצים להם מבנה?

30080: מי מקבל את המבנה?

30080: אתם מוכרים אותם לנדל"ן?

30080: אתם מאפשרים לפי הגחמה החדשה של שר השיכון?

30080: מדובר בצה"ל, לא בגוף לא ידוע במדינת ישראל.

30080: אם אנחנו רוצים לדבר על מוסדות ציוניים שכבר לא קיימים ברובע היהודי.

30080: אז גם שירותים לתושבים, גם אין מוסדות ציוניים יותר ברובע, גם לתיירים לא נעים להסתובב שם.

30080: מבקר המדינה אמר את זה מהזווית המאוד ברורה שלו, שלא ברור בשביל מה יש שם את החברה לשיקום ופיתוח הרובע, בטח לא בעבודה הנוכחית.

30080: אני מגיעה מהמקום של העירייה, אני שומעת את תלונות התושבים - -

עתניאל שנלר: מה תפקידך בעירייה?

30080: אני מחזיקה את תיק המינהלים הקהילתיים והגיל הרך.

30080: יותר את המינהלים הקהילתיים בהקשר הזה.

30080: אני שומעת את התלונות של התושבים ואני גם רואה מה קורה.

30080: אנשים שמגיעים לרובע היהודי פחות ופחות מרגישים בנוח.

30080: בעיניי זה הדיון, בסופו של דבר.

30080: איפה צה"ל, איפה המוסדות הציוניים, איפה הניקיון של הרובע, איפה התושבים?

30080: לי ברור שהפתרון הוא להחזיר את זה לעירייה, תנו לנו לנהל את זה יחד עם המדינה באיזו שהיא קונסטלציה.

30080: לא יכול להיות שמישהו יושב אצל שר השיכון, ממנה דירקטוריון וכולי, והכל רץ קדימה.

30080: הבנתי שבשלב השני אנחנו נדבר על איך אנחנו דואגים שזה יקרה.

עתניאל שנלר: אם יהיה לנו זמן, כי אנחנו מרחיבים מאוד בתיאורים מרתקים.

עתניאל שנלר: ..

30080: יש את תהליך מינוי המנכ"ל שנמצא בפתח...

עתניאל שנלר: תודה רבה.

עתניאל שנלר: אנחנו עכשיו מפסיקים לדבר על התיאור של מה היה, מה לא טוב ומה כן טוב, והיו דברים לכאן ולכאן.

עתניאל שנלר: אנחנו לא הולכים להתנצח כי זה ממש לא חשוב.

עתניאל שנלר: חשוב לאן הולכים מחר בבוקר.

עתניאל שנלר: אני רוצה לשמוע עכשיו את משרדי הממשלה, את משרד השיכון, האוצר, בבקשה.

מאיר דקל: אני רוצה לחזור לאחור, כמו שהציגו את הדוח לביקורת המדינה, שדיבר על 3 חברות שניהלו את אותו מתחם.

מאיר דקל: כבר אז ציינו שלחברה אחת אין מקום שתפעל, וכל קיומה היה רק בגלל - -

עתניאל שנלר: כרתא.

מאיר דקל: נכון, ולכן היו לה 2 דירקטורים מטעם המדינה ודירקטור אחד מהעירייה.

מאיר דקל: לא היה לה מנכ"ל ולא כלום, החברה נתנה את החילוט ולכן לאט לאט היא נשחקה ועד שנסגרה.

מאיר דקל: התהליך היה טבעי לכאורה, כי המדינה אמרה מראש שהיא לא צריכה את החברה הזאת.

מאיר דקל: נשארו 2 חברות שהיו פעילות באופן מלא, עם הרכב מלא של דירקטוריון ומנכ"לים.

מאיר דקל: מדובר בחברת פמ"י וחברת הרובע היהודי.

מאיר דקל: עמדת משרד השיכון היתה שחברת הרובע היהודי צריכה להיות החברה הבולטת בשטח, ולכן היה דוח ביקורת אחר כך שקבע שחברת פמ"י עושה פעילות בעיקר עבור עיריית ירושלים ולא עבור המדינה, ואילו חברת הרובע היהודי עשתה פעילות לטובת המדינה.

מאיר דקל: לכן אמרנו: נכון שצריך שתהיה חברה אחת שתפעל בכל המתחם הזה, מן הראוי שתהיה חברת הרובע היהודי, וכך כיוונו שרי שיכון למיניהם, החל מהשרה ציפי לבני, השר בוז'י הרצוג והמנכ"לים אבי מעוז וכולי, שעמדו בדעה הזאת.

עתניאל שנלר: בעצם אתה אומר שלמדיניות של משרד השיכון יש שני היבטים: האחד, שצריכים ליצור חברה אחת ולא שתיים.

עתניאל שנלר: השני, שאתם מעדיפים, לתפיסת עולמכם על בסיס כך וכך, שהחברה שתישאר זו החברה לפיתוח ושיקום הרובע ולא החברה לפיתוח מזרח ירושלים.

מאיר דקל: החברה לפיתוח ירושלים לא שייכת לשר השיכון אלא לשר התיירות.

עתניאל שנלר: אני תמיד אומר שכל אחד מנבחרי הציבור, כולם אנשים 10.

עתניאל שנלר: ובגימטריה 10 זה אגו.

מאיר דקל: זו המדיניות הכללית של משרד השיכון בנושא הזה, וזו התפיסה שצריכה להיות חברת הרובע.

מאיר דקל: לחברה הזאת יש פרויקטים, נתנו על ידי ממשלת ישראל פרויקטים אחרים, פרויקטים לאומיים באזור הזה, כגון פרויקט "החורבה", שאי אפשר להקים אותו ללא חברת הרובע היהודי.

מאיר דקל: זה פרויקט לאומי ויש עוד כמה פרויקטים.

מאיר דקל: פרויקט אחר שהוא חשוב והחברה מקדמת אותו היום בפעילות די רצינית זה הנושא של הרישום.

עתניאל שנלר: מר דקל, במלא הכבוד, יש לי שאלה אליך: אם זה כל כך חשוב למשרד השיכון, אוזנך יכלה לשמוע מה ששמענו כאן?

עתניאל שנלר: קראת את מה שכתב המבקר?

עתניאל שנלר: אם זה כל כך חשוב למשרד השיכון, החברה לפיתוח הרובע, הייתכן שמשרד ממשלתי כל כך מכובד כמו משרד השיכון יוכל לקבל את ההערות שהיו כאן?

עתניאל שנלר: הרי ממה נפשך?

עתניאל שנלר: אם זה באמת זניח וזו רק שאלה של אינטרס כזה או אחר – אז אני יכול להבין מה כתוב או את מה שאני שומע.

עתניאל שנלר: אבל יש פער עצום בין מה שאתה אומר לבין מה ששמענו עד עכשיו.

עתניאל שנלר: זה אומר שהילד הזה הוא חריג מאוד, לא רציתי להגיד אינווליד, אבל חריג מאוד ביחס למה ששמענו כאן, אם זאת המדיניות שלכם כ"אבא" של החברה.

מאיר דקל: אני לא יודע מה שמענו, חוץ מהקיטורים של אנשי הרובע, שהיו להם שתי פנים.

מאיר דקל: ..

עתניאל שנלר: אני קראתי את דוח מבקר המדינה, הראשון, השני והשלישי.

מאיר דקל: רוב הליקויים שהיו אכן תוקנו.

מאיר דקל: זו לא חברה שקיבלה ביקורת ואמרה: אני ממשיכה לחיות רגיל.

מאיר דקל: כל הליקויים, לרבות ענין החכרת הנכסים, כל הליקויים מבחינה הניהול אכן תוקנו.

מאיר דקל: זה היה הייעוד שלנו, ועל זה אני מדבר.

עתניאל שנלר: אני מודה לך על התשובה הזאת ואגיד לך מדוע: אתה מוביל אותי כן לקבל החלטה להפעיל ועדת חקירה לענין הזה של משרד השיכון והפיתוח של הרובע.

עתניאל שנלר: אם הכל תוקן, צריך לברר למה יש ביוב במקום לאומי ועוד כמה דברים שקשורים למשרד השיכון.

עתניאל שנלר: אולי, אם זה לא קשור אליכם, אז אתם לא רלוונטיים.

עתניאל שנלר: אם אתם רלוונטיים, אז אתם לא בסדר לכאורה.

עתניאל שנלר: אז אולי צריכים להפעיל איזו ועדת חקירה ואולי מעבר לזה, אבל נדון בזה עוד מעט.

מאיר דקל: זו ההערה שלי.

עתניאל שנלר: אני מודה לך.

עתניאל שנלר: משרד האוצר, בבקשה.

אסף רגב: אני רוצה להתייחס דווקא ברמת המקרו ולא ברמת התפקוד היומיומי של החברה.

אסף רגב: גם לזה נתייחס בסופם של דברים.

אסף רגב: ראשית, בנוסף לכל החברות ששמעתם קודם, שפועלות במרחב העיר העתיקה, יש כמובן את הקרן למורשת הכותל, יש את כל משרדי הממשלה, שלכל אחד יש את האינטרסים שלו, משרד התיירות ומשרד השיכון.

אסף רגב: בקיצור, על שטח יחסית מצומצם יש הרבה מאוד גופים, שלכל אחד יש את האינטרסים שלו.

אסף רגב: אנחנו חושבים, בסופו של דבר, שצריכה להישאר חברה אחת.

אסף רגב: החברה הזאת, מהות תפקידה תהיה מהות נכסית בלבד, להפעיל את פרויקט הרישום ובסופו של דבר גם להחזיק את הנכסים בהיקפי כוח אדם מאוד מצומצמים, ואת ייתרת הפעילות, אם זו פעילות תיירותית שהיא עושה, אם זו פעילות של פיתוח וניקיון, להעביר אחר כבוד לעיריית ירושלים, שהיא הגוף האחראי.

אסף רגב: כמו שהיא עושה את אותן פעילויות בכל שאר חלקי העיר, היא גם זו שתוכל לעשות את הפעילות הזאת ברובע היהודי בעיר העתיקה.

אסף רגב: בחוק ההסדרים האחרון שהיה אנחנו הגשנו הצעת החלטה לפירוק החברה לפיתוח מזרח ירושלים.

אסף רגב: גם עיריית ירושלים חושבת שהחברה הזאת סיימה מזמן את תפקידה.

אסף רגב: שר התיירות ביקש - -

עתניאל שנלר: עיריית ירושלים, החברה הזאת אכן סיימה את תפקידה?

30084: אכן נכון, גם חברת הרובע וגם החברה לפיתוח מזרח ירושלים.

עתניאל שנלר: שתי החברות.

עתניאל שנלר: אז אתם תמליצו לפרק את כל החברות?

30084: נכון.

עתניאל שנלר: בניגוד להמלצת משרד השיכון ומשרד האוצר, שהמליצו לפרק חברה אחת ולהסתפק באחרת.

30084: להבנתנו, גם משרד האוצר לא רואה צורך - -

עתניאל שנלר: לא, משרד האוצר נמצא כאן.

30084: גם לנו נאמר שבטווח הבינוני הארוך, הם טוענים שכרגע יש בעיה עם הנכסים, והתהליך עבר - -

עתניאל שנלר: הוא נמצא כאן והוא ישיב.

אסף רגב: ברשותך, תן לי לעשות את זה ולאחר מכן אתייחס לחברי מעיריית ירושלים.

אסף רגב: אנחנו הגשנו הצעת החלטה לפירוק החברה לפיתוח מזרח ירושלים בחוק ההסדרים האחרון.

אסף רגב: שר התיירות התנגד להצעת ההחלטה והיא ירדה ברגע האחרון, הוא ביקש שהות לבדוק ולבחון את הדברים.

אסף רגב: משרד התיירות נמצא כרגע בהליך מעמיק של בדיקת החברה ותפקידיה.

אסף רגב: אנחנו מצפים שבחודש חודשיים הקרובים יסיימו את הבדיקה המעמיקה הזאת ונוכל להתקדם גם עם הצעת ההחלטה הזאת.

אסף רגב: לגבי החברה לפיתוח הרובע היהודי – החברה הזאת מנהלת מוזיאונים.

אסף רגב: אני סבור שאין לחברה הזאת שום יתרון יחסי על כל חברה אחרת.

אסף רגב: אני חושב שיש לפחות אלטרנטיבה אחת שנמצאת בעיריית ירושלים, שיש לה יתרון יחסי בניהול מוזיאונים, בניהול אתרי תיירות.

אסף רגב: אני לא חושב שלחברה הממשלתית הזאת יש יתרון יחסי.

אסף רגב: לגבי עבודות פיתוח וניקיון – יש לעיריית ירושלים רשימה של תאגידים שעושים עבודות בהיקפים גדולים.

אסף רגב: עם כל הכבוד לבית הכנסת "החורבה", הם עושים עבודות פיתוח בהיקפים הרבה יותר גדולים והרבה יותר משמעותיים.

אסף רגב: גם את הנושאים האלה ניתן להעביר לטובת עיריית ירושלים.

אסף רגב: אנחנו כן רוצים להשאיר, לפחות בטווח הקצר והבינוני, את הבעלות הנכסית על הרובע בידי מדינת ישראל.

אסף רגב: צריך להזכיר שבניגוד לחברה לפיתוח מזרח ירושלים, חברת הרובע היא חברה ממשלתית, בבעלות מלאה של מדינת ישראל.

אסף רגב: אני חושב שבשל החשיבות של הנכסים האלה לעם ישראל, אנחנו רוצים להשאיר את זה כרגע באותה צורת בעלות.

אסף רגב: לגבי יתרת הפעילויות, להעביר אחר כבוד לעיריית ירושלים, שתעשה כמו שהיא עושה את זה בכל השכונות האחרות.

עתניאל שנלר: אני רוצה להבין את המשפט האחרון יותר: איך תראה המפה בהמשך?

אסף רגב: כמו שאנחנו רואים את המפה, זה בדרג הרצונות של הדרג המבצע.

אסף רגב: כמובן שיש ממשלה ויש שרים, שר השיכון, שאחראי על הנושא.

אסף רגב: להשאיר גרעין מצומצם, שמתמקד בעיקר בהשלמת פרויקט הרישום ברובע, שהוא פרויקט חשוב.

אסף רגב: להשאיר את הבעלות הנכסית בידי מדינת ישראל, אם באמצעות החברה ואם באמצעות פתרונות אחרים שכרגע אנחנו לא מכירים אותם, וכל השאר להעביר לעיריית ירושלים.

עתניאל שנלר: יש לכם העדפה בין פמ"י או החברה לפיתוח?

אסף רגב: פמ"י היא חברה שעובדת קצת אחרת.

אסף רגב: אין לה יותר זכות קיום, לפחות למיטב הבנתנו.

אסף רגב: כמות הפרויקטים שהחברה הזאת מקבלת היא בירידה תלולה.

אסף רגב: היא מקבלת פרויקטים גם מהעירייה וגם ממשרד התיירות.

אסף רגב: כל הגופים האלה מעבירים לה פחות ופחות פרויקטים עם השנים.

אסף רגב: החברה הזאת גם מפעילה שורה של אתרי תיירות, שגם שם אין הכנסות יוצאות דופן ולכן, אין לה יותר זכות קיום בפני עצמה.

עתניאל שנלר: אם אני מבין נכון את גישת האוצר, אתה אומר שלפמ"י אין זכות קיום בפני עצמה בסופו של יום בתהליך.

עתניאל שנלר: לגבי החברה לפיתוח הרובע, אם יש לה זכות קיום, יש לה זכות קיום לשימור נכסים בידי המדינה אבל לא מעבר לזה, וכל הפעילויות יכולות להיות במסגרת העירייה.

עתניאל שנלר: הבנתי אותך נכון?

אסף רגב: כן.

אסף רגב: אני רוצה להתייחס למה שהעירו התושבים, לגבי התפקוד היומיומי של החברה: אנחנו שמים דגש מאוד גדול על התפקוד היומיומי והתקין של החברה.

אסף רגב: אנחנו מוודאים שכל הכללים והנהלים פועלים ומתקיימים בחברה.

אסף רגב: אני מוכרח להגיד שגלעד, בתור יו"ר החברה, עוזר לנו בנושאים האלה ויש לנו ממש פיקוח הדוק, בצורה יומיומית, על ההתנהלות של החברה.

אסף רגב: אני אומר גם לתושבים: אם יש לכם בעיות, לא שנוכל לעזור לכם לנקות יותר טוב את הרחובות, זה לא מתפקידנו, אני מבקש שמכל מכתב ומכל פניה שלכם לחברה תשלחו גם לרשות החברות העתק.

אסף רגב: אם יש מידע שאתם צריכים לקבל, החברה מחויבת לפעול בשקיפות מלאה מול כולם, מול האזרחים והתושבים, כמובן בכפוף לאיזו שהיא סודיות מסחרית - -

עתניאל שנלר: מר רגב, למה שהערת, הרי כולם מודעים לצורך בשימור הנכסים במסגרת שאיננה העירייה, במסגרת חברה ממשלתית כזאת או אחרת.

עתניאל שנלר: כולם מסכימים שבעצם חוץ מהענין הזה, כל השאר זה רמת שירותים ותפיסה של תכנון ארוך טווח ופיתוח ותפעול.

עתניאל שנלר: האם פירוק שתי החברות או איחוד שתי החברות וריקונם מכל תוכן למעט נושא שימור הנכסים, האם זו יכולה להיות ההמלצה שלכם?

אסף רגב: שוב, לגבי איחוד של חברות, זה תהליך שנשמע תהליך קל אבל יש פה חברה שנמצאת חלקית בבעלות עירייה, ויש פה חברה שנמצאת בבעלות ממשלתית מלאה ומבחינתנו, זה מהווה בעיה.

עתניאל שנלר: אתה אומר שהדרך הנכונה היא לכאורה, לפרק את פמ"י, לפרק את החברה לשיקום הרובע או לחילופין, להוציא מהם את הכל למעט שימור הנכסים.

אסף רגב: אני לא רוצה לדבר על אפשרות של פירוק.

אסף רגב: אני חייב להזכיר שמי שאחראי על המדיניות זה שני שרים: שר האוצר ושר השיכון.

אסף רגב: היו שם סיפורים של מכירת נכסים בעבר לכל מיני גופים.

אסף רגב: אנחנו חושבים שלמען מדינת ישראל ולמען עם ישראל ראוי שהמבנה הזה יישאר בבעלות 100% ממשלתית.

בעז ענר: למה לא ממ"י?

אסף רגב: מינהל מקרקעי ישראל הוא לא גוף ביצועי.

בעז ענר: הוא רושם נכסים.

אסף רגב: גם את הנכסים האלה הוא מעביר לתפעול, הוא עושה מעין "אאוטסורסינג" דרך חברות ממשלתיות.

בעז ענר: זה של מדינת ישראל.

אסף רגב: הוא שולט, הקרקע של מינהל מקרקעי ישראל גם היום אבל הוא לא מבצע, הוא לא גוף יודע לעשות רישומים או דברים דומים.

בעז ענר: עדין נשאלת השאלה למה לא ממ"י?

אסף רגב: הסברתי.

אסף רגב: מינהל מקרקעי ישראל הוא לא גוף ייצוג, להבנתי לפחות.

חנה פריידין: הם הוזמנו לישיבה היום וטענו שאין להם שום קשר לנושא.

רועי פלוקמן: התייחסות קצרה שלנו: אכן אנחנו מבינים את הענין של הנכסים והמורכבות של הנכסים הלאומיים, של ניהול הנכסים עצמו.

רועי פלוקמן: אני חושב שיכול להיות, וזו היתה ההבנה שלנו בדיונים קודמים, שגם לענין הנכסים אפשר למצוא פתרון אבל אני חושב שהכיוון ברור.

רועי פלוקמן: יש גם בפמ"י נכסים, דרך אגב.

רועי פלוקמן: ימין משה, לצורך הענין, מנוהלת על ידי פמ"י, אבל המסקנה שאומרת "נכסים" לפחות בשלב הקיים, שלב הביניים, ינוהלו באופן זמני על ידי מדינת ישראל דרך חברה בבעלות מלאה של משרד ממשלתי אבל שאר הנכסים קרי:

רועי פלוקמן: גם נכסים תיירותיים ושטחים ציבוריים, עליהם בוודאי אין עוררין שאין מקומם בחברה לפיתוח הרובע.

30080: צריך גם לוודא שמי שבסופו של דבר ינהל את הנכסים, שזה יהיה בנוי בצורה כזאת, לא כמו שאמרו פה, שכל שר שמתחלף פתאום דואג שהנכסים יהיו של קבוצה אחת ולא של קבוצה אחרת.

30080: אז מי שמנהל את הנכסים, לוודא שזה נעשה או בדירקטוריון רחב, דירקטוריון של אנשים מקצועיים, נציגי ציבור.

30080: שתהיה הגדרה ברורה מי יושב בדירקטוריון ובעצם מי מנהל את הנכסים ולא כל שר לפי המפלגה שלו.

בעז ענר: גם מבחינה זאת ממ"י טובה יותר.

מיכל כפרי ירדני: אני רוצה לשאול את איש משרד האוצר, חשבתי שלא שמעתי טוב: אתה שמעת כאן, ואתה מכיר את הדוח, שנכסים נמכרו, ועדין אתה חושב שכלב השמירה צריך להיות משרד השיכון.

מיכל כפרי ירדני: כלומר, שהנכסים נמכרו, זה לא סתם שהם נמכרו.

מיכל כפרי ירדני: הם גרמו לגל עזיבה נוראי של הכיפות הסרוגות את הרובע.

מיכל כפרי ירדני: אלה היו התוצאות שאותך אולי פחות מעניינות ואותי מאוד מעניינות כאזרחית במדינת ישראל.

אסף רגב: אני גם אזרח.

מיכל כפרי ירדני: אז בעצם כלב השמירה שנכשל בפעם הקודמת, חתימתו אישרה את הנכסים האלה.

מיכל כפרי ירדני: לך תדע אם השר ההוא, שהיה אחראי אז, לא הפעיל לחצים על החברה גם לבצע את זה.

מיכל כפרי ירדני: מה, אנחנו ילדים קטנים?

מיכל כפרי ירדני: מיתממים?

מיכל כפרי ירדני: אני לא מוכנה לזה.

מיכל כפרי ירדני: אז אתה עכשיו בא ואומר שבעצם צריך להשאיר את אותו כלב שמירה קרי, משרד השיכון.

מיכל כפרי ירדני: מה זה, נישואים קתוליים?

מיכל כפרי ירדני: מי אמר שזה חייב להיות משרד השיכון?

מיכל כפרי ירדני: שלא תטעה לרגע, אני לא סבורה שבין התחייבותו של ראש העיר בחוג בית ברובע, שהוא יעשה כך וכך לבין שיפור המצב לא קרה שום דבר.

מיכל כפרי ירדני: ראש העיר יושב בתפקיד למעלה מחצי שנה, ושיפורים גדולים לא ראיתי.

מיכל כפרי ירדני: שיבוא וייתן כסף תכלס.

מיכל כפרי ירדני: לא שמעתי שהעירייה נתנה כסף, בינתיים היא מקבל מאתנו כסף, כמשלמי ארנונות.

מיכל כפרי ירדני: המצב לא השתפר.

מיכל כפרי ירדני: ערמות הזבל מתחת לבית שלי ובמקומות אחרים לא השתנו.

מיכל כפרי ירדני: זה בכלל לא משנה אם זה קבלן פרטי שמפנה את זה או לא.

מיכל כפרי ירדני: גם העירייה את חלקה לא עשה כמו שצריך.

מיכל כפרי ירדני: אני אומרת שאתה לא יכול לומר באותה נשימה, אחרי שאתה שומע פה את כל הדברים, שעכשיו צריך לעשות נגלה שנייה שוב עם משרד השיכון, ולתת לו להמשיך לשמור על הנכסים הלאומיים שלנו.

מיכל כפרי ירדני: זה לא נראה לי הגיוני.

עתניאל שנלר: תודה.

רבקה שור: הנכסים האלה עולים כסף בכל שנה.

רבקה שור: אני רוצה, כתושבת הרובע, יש מחיר שאנחנו משלמים.

רבקה שור: אנחנו מאוד רוצים לסדר משהו שהאחוז שמקבלים מהרווחים בכל שנה חוזרים לשכונה.

רבקה שור: מגיע לנו משהו מיוחד כדי לעזור לאיכות החיים שלנו.

רבקה שור: הם מקבלים את הכל ולא חושבים עלינו.

עתניאל שנלר: אנחנו עומדים בפני סיום.

עתניאל שנלר: זכות ההתייחסות האחרונה למבקר ולחברה.

עתניאל שנלר: בבקשה.

בעז ענר: ראשית, עולה פה שאלה שלא עלתה בדוח, מדוע כל עוד החברה מתקיימת אין נציגות של נציגי הרובע בחברה?

בעז ענר: מדוע התושבים לא מיוצגים שם?

אסף רגב: מי שאחראי על המינויים הם שני השרים שממנים את הדירקטורים וצריך להפנות את השאלה הזאת לשרים.

בעז ענר: למען שקיפות, כמינהל קהילתי, וזה לא עלה בדוח שלנו.

בעז ענר: אני רוצה לפתוח במשפט מפתח שעלה פה: יש פה תחום מוניציפאלי, שמחלק ליותר מדי גורמים, יותר מדי סחטנים.

בעז ענר: המסקנות שאתם מוליכים כרגע אליהם, בקונסטלציה כזאת או אחרת, הם לקחו 27 שנים.

בעז ענר: 27 שנים רק של החברה לפיתוח ושיקום הרובע, זה 3 מיליון שקל לשנה.

בעז ענר: אם הייתם עושים וחוסכים רק חלק מהמשאבים האלה – דיינו.

בעז ענר: ועדת הביקורת של הכנסת, הכנסת, 3 דוחות של מבקר המדינה, ובינתיים התפרקו חברות אבל זה 27 שנים.

עתניאל שנלר: ב-27 שנים עם 3 מיליון שקל הם עשו הרבה הרבה עבודה.

בעז ענר: הנהלה וכלליות.

בעז ענר: זה לא לפרויקטים.

עתניאל שנלר: עושים עבודה.

עתניאל שנלר: גם לי משלמים כסף כאן, בכנסת, וזה עולה הרבה כסף בשביל לעשות עבודה.

עתניאל שנלר: אני מציע לא להכניס את הענין הזה כי הם עושים עבודה חשובה.

עתניאל שנלר: הטענה המהותית שלך היא שאם לא עשו לפני 25 שנה, ולא שמים עליהם.

בעז ענר: נכנס פה גם המימד הכספי: הוצאות הנהלה וכלליות של 90 מיליון שקל, זה הרבה כסף.

נסים ארזי: מה שאני רוצה לומר משתלב עם השאלה על סגרת החברה, כן או לא.

נסים ארזי: אני לא נכנס לנושא, בראש חודש ניסן, אחרי טקס חנוכת בית הכנסת "החורבה" אני פורש.

נסים ארזי: הודעתי כבר לדירקטוריון, שגם אישר את בקשתי לפרוש.

נסים ארזי: אני פורש ממנכ"לות החברה כך שאני בהחלט יכול לומר פה את הדברים באופן האמיתי ביותר, לא כמי שעובד, וכמו ששמענו מנציגי מבקר המדינה, לא כמי שיש לו אינטרס בקיום החברה כי הוא רוצה להישאר בחברה.

נסים ארזי: אני אכן חושב שיש הצדקה, אולי לא בהיקף הזה, לקיומה של החברה לשיקום ופיתוח הרובע היהודי, אולי אפילו בשם אחר כי כבר לא רלוונטי פיתוח הרובע היהודי ואולי לא רלוונטי שיקום הרובע היהודי, כי ממילא התשתיות כבר הועברו לעירייה, וזה ריח הביוב שהוזכר כאן.

נסים ארזי: אם יש ביוב שעלה על גדותיו, העירייה היתה צריכה לטפל בזה.

נסים ארזי: אני לא מקבל את הטענה שכאילו החברה מונעת מהעירייה לנקות ולהחליף ביוב ולעשות דברים כאלה ואחרים.

נסים ארזי: לא מיני ולא מקצתי.

נסים ארזי: אני מסכים לחלוטין שהתיאום, ויש לנו תיאום מלא עם נציגי המינהל הקהילתי ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה, גם בפעילות כזאת וגם בפעילות אחרת.

נסים ארזי: אני חושב שהחברה לפיתוח הרובע חייבת להשאיר בידה את הנכסים, ואני לא נכנס לשאלה שהעלתה מיכל כפרי, אם יהיה דירקטוריון כזה שיהיה לו ענין להעביר שוב נכסים של הרובע, אז צריך לדאוג שלא תהיה אפשרות למכור בפשטות נכסים של הרובע.

נסים ארזי: אבל אני אומר שלחברה יש תפקיד, כי הרובע הוא לא עוד שכונה בירושלים.

נסים ארזי: החברה ראתה כמחויבות למצוא את האיזון בין תיירות לבין תושבים ברובע.

נסים ארזי: אין ספק שתישאל תושבים, אין להם ענין בתיירות.

נסים ארזי: לעומת זאת, תשאל תיירים, התושבים מפריעים לתיירות כי אי אפשר להסתובב - -

דניאל שפרבר: - -

נסים ארזי: כבוד הרב, אני מצדיק אותך בזעקה שמסתובבים לך מתחת לחלון ב-2 לפנות בוקר סיורי סליחות.

נסים ארזי: אם אני הייתי גר שם, זה היה מפריע.

נסים ארזי: אני מקבל תלונות מתושבי הרובע כמה זה מפריע להם, ואני מצדיק אותם.

נסים ארזי: מה אני עושה לאותן מסגרות שיש לי השפעה עליהן כמו כאלה שמארגנים מסלולי ביקורים וסיורים, אני, כחברה, למרות שאין לי יכולת לכפות עליה, אני משתדל להביא לתשומת לבם להפחית ולהוריד, כדי לבוא לקראת התושבים.

נסים ארזי: אני אומר שהנכסים בידי החברה, התיירות והפעלת מוזיאונים, מחלקת התיירות של עיריית ירושלים לא מפעילה מוזיאונים.

נסים ארזי: לכן, יש הצדקה שהחברה הזאת תתמקד בנכסים, כולל נכסים תיירותיים, כולל ביקורים במוזיאונים שהם בעלי חשיבות מאוד מיוחדת.

נסים ארזי: המוזיאונים של החברה, הרובע ההרודיאני, הבית השרוף, מאוד חשוב.

נסים ארזי: לכן, הייתי משאיר את שני המוקדים העיקריים האלה בידי החברה.

עתניאל שנלר: חברים, ביקשו שעוד 7 דקות ניכנס למליאה ולא אתן רשות דיבור, כי במליאה אנחנו חייבים להיות נוכחים.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר לכם שגם לי, כיושב ראש הוועדה, חורה שאי אפשר שיהיה בדיון כל כך מהותי נוכח רק חבר כנסת אחד לאורך כל הדיון.

עתניאל שנלר: אלא מאי?

עתניאל שנלר: אני רוצה שתדעו שחברי הכנסת, כל אחד חבר במספר ועדות במקביל, ותמיד יש את המתח איפה תימצא.

עתניאל שנלר: ברגע זה הייתי אמור להיות באחת מוועדות המשנה של ועדת החוץ והביטחון ובגלל שראינו שכאן הולכת להיות בעיה שכולם בוועדות אחרות, נאלצתי, בשמחה, לבוא לכאן.

עתניאל שנלר: לכן, תבינו שזה לא בא מזלזול בנושא, ודאי לא בירושלים, ודאי לא בעיר העתיקה בירושלים ובטח לא בתושבים.

עתניאל שנלר: זה בא מכך שלכולנו יש מספר תפקידים.

עתניאל שנלר: אני שמח שיצא לי להיות בדיון הזה, כי נדמה לי שאיש לא חולק בחדר שירושלים שייכת לאומה כולה, לא רק לירושלמים ולא רק לעירייה.

עתניאל שנלר: נכס לאומי לא מנהלים אגב אורחא, הוא הלב של כל הענין.

עתניאל שנלר: אני לא רוצה להיכנס בסיכום לדברים ערכיים, נדמה לי שדברים נאמרו אבל המאבק שלנו בוועדה, כאן, המשתמע מהדוח או מהשיח, ואגב, יש הסכמה כמעט על הכל בחדר הזה היום, על אף הכעס, נדמה לי שאנחנו יכולים לחולל שינוי מהותי שיחזיר את הרובע לכלל האומה היהודית, בכל הרבדים.

עתניאל שנלר: החל מהמבנה של האוכלוסייה דרך הממלכתיות שבה, דרך התשתיות.

עתניאל שנלר: השאלה שעליה כולם מסכימים זה החשיבות של הרובע, החשיבות של שדרוג, העלאת רמת השירותים בכל הנושאים, רמת השימור, רמת הניהול, על מנת שהרובע יקבל את המקום הראוי שלו.

עתניאל שנלר: אני מנצל את הישיבה הזאת למחאה לפרוטוקול, כנגד הפקעת הכותל מידי העם והעברתו לידי קבוצות אוכלוסייה כל שהן בטענת בית תפילה.

עתניאל שנלר: הרחבה התחתונה של הכותל היא בית תפילה, ושם יש לנהוג על פי אמות המידה שקובעת הרבנות הראשית למדינת ישראל.

עתניאל שנלר: היא המוסמכת היחידה לענייני דת במדינת ישראל.

עתניאל שנלר: הרבנות הראשית למדינת ישראל.

עתניאל שנלר: נדמה לי שהיא קבעה שהחלק התחתון הוא חלק של בית תפילה.

עתניאל שנלר: החלק העליון שייך לכל עם ישראל לא כבית תפילה אלא כמקום של הזדהות יהודית, הזהות היהודית וזה לא עסק פרטי של אף אחד.

עתניאל שנלר: כל יהודי באשר הוא יכול להיות שם, תוך כיבוד המקום.

עתניאל שנלר: ההחלטה של רב הכותל, ואני אומר את זה כאן, לפרוטוקול, לאסור על עולים חדשים להתחבר ליהדות דרך ארץ ישראל למול הכותל ברחבה העליונה או לא להקפיד שיהיו דגלי הלאום ברחבת הכותל, זו פגיעה בריבונות של מדינת ישראל ופגיעה בריבונות של העם כלפי ארצו.

עתניאל שנלר: לכן, בענין הזה בדעתי לעשות מה שאני צריך לעשות כשרב הכותל יחזור, הוא נמצא עכשיו בחו"ל.

עתניאל שנלר: אני יכול לומר שבענין הזה, בשיח השוטף שלי עם הרבנים הראשיים אני מתכוון להעלות את הדבר הזה.

עתניאל שנלר: לא ניתן שיפקיעו את הכותל מהעם.

עתניאל שנלר: את אותם דברים אני אומר על הרובע.

עתניאל שנלר: אני מתכוון לבחון אפשרות לפנות למבקר המדינה באמצעות הוועדה, על פי סעיפים 15 ו-20 להקמת ועדת חקירה משום שהעלו כאן דברים הרבה יותר חמורים מאשר עלו בדוח.

עתניאל שנלר: עלו כאן טענות מטענות שונות, נרמזו.

עתניאל שנלר: אני לא רוצה לדבר על דברים במלים של שחיתויות כי אני לא בטוח ובוודאי אני דן כל אדם לכף זכות, בוודאי ציבור, אבל יכול להיות שיש כאן דברים שנראים מוזרים.

עתניאל שנלר: המינויים, האינטרסים ועוד כיו"ב ואני לא רוצה להיכנס לזה.

עתניאל שנלר: אנשים פרטיים משקיעים באיזה מקום ולא מקבלים קבלות.

עתניאל שנלר: גם להערות הקטנות יש חשיבות גדולה...

עתניאל שנלר: את הפניה אליכם נעשה בכפוף למימוש הסיכום שעליו סיכמתי עם חלק מחברי הוועדה, ושיניתי רק חלקים תוך כדי כתיבה, כי קראנו והתייעצנו, חברי הוועדה, כי ידענו שלא כולם יוכלו להיות כאן, עוד בטרם התכנסה הוועדה.

עתניאל שנלר: הרי הסיכום: הוועדה לענייני ביקורת המדינה מאמצת את דוח מבקר המדינה העוסק בחברה לשיקום ופיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים.

עתניאל שנלר: אנחנו רשמנו את הודעתם של נציגי משרדי השיכון, האוצר והעירייה, המסכימים שדרושה רק חברה אחת לשם שימור הנכסים קרי:

עתניאל שנלר: פירוק תפקידי פמ"י והחברה לפיתוח הרובע היהודי מהתפקידים האופרטיביים שאינם שימור הנכסים.

עתניאל שנלר: הוועדה לענייני ביקורת המדינה ממליצה שוב לממשלה לפרק את החברה שבבעלותה, החברה לשיקום ופיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים במתכונתה הנוכחית.

עתניאל שנלר: דע עקא, בתחום הזה אנחנו חולקים על מבקר המדינה, על רעיון המיזוג.

מאיר דקל: זו לא היתה הסכמה של כל משרדי הממשלה, משרד השיכון לא הסכים לרעיון שתהיה רק העשרת נכסים.

מאיר דקל: קיבלנו את המלצת המבקר לחברה אחת - -

עתניאל שנלר: בסיכום אני מכתיב מחדש את הסיכום השני.

עתניאל שנלר: הוועדה קובעת כי יש להשאיר חברה אחת, אך ורק לשימור הנכסים ולא לשום תפקיד אופרטיבי אחר, אם זה מסייע לך.

מאיר דקל: הערתי רק לענין של המשרדים אבל זה לא.

מאיר דקל: הוועדה יכולה לקבוע, בסמכות הוועדה לקבוע...

עתניאל שנלר: שמעתי את הערתך ואני משחרר אותך מהאחריות ואני אומר לך שהוועדה קבעה שיש לפרק את שתי החברות מכל התפקידים, למעט שאלת שימור הנכסים.

עתניאל שנלר: אני חוזר על הסעיף הבא: הוועדה לענייני ביקורת המדינה ממליצה שוב לממשלה לפרק את החברה שבבעלותה, החברה לשיקום ופיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ במתכונתה הנוכחית.

עתניאל שנלר: 4.

עתניאל שנלר: הוועדה ממליצה כי עד חודש ינואר 2013 תפורקנה החברות מתפקידיהן, ותפקידיהן יועברו בהדרגה לעירייה.

עתניאל שנלר: על הממשלה למצוא פתרונות לשימור הנכסים אשר יישארו בידי חברה בבעלות ממשלתית.

עתניאל שנלר: הוועדה מצפה כי בתוך 3 חודשים יבחרו יו"ר ומנכ"ל לחברה, לתקופה של 3 שנים, על פי כללי המינהל התקין והשקיפות הראויה - -

מאיר דקל: סליחה, יש כאן יושב ראש ומנכ"ל עד מרס.

מאיר דקל: לא ברורה ההערה שלך.

עתניאל שנלר: אתה צודק, 3 חודשים מיום סיום תפקידם.

עתניאל שנלר: אני מבקש לתקן את זה.

עתניאל שנלר: אני מודה לאדוני על ההערה.

עתניאל שנלר: 6.

עתניאל שנלר: הוועדה מצפה כי במהלך ה-3 שנים, קרי, עד ינואר 2013, תפעל החברה בעיקר לשמירת הון החברה ונכסיה והעברתה לחברה החדשה שתקום לצורך שימור הנכסים בידי המדינה.

עתניאל שנלר: למצוא פתרונות משלימים וראויים לנגישות לחניה, כולל לחניה שמעבר לאנשי הרובע.

עתניאל שנלר: לקדם את התכניות להקמת החניון החדש ולהשלים את פרויקט "החורבה" על פי החלטת הממשלה.

עתניאל שנלר: הוועדה תקבל דוח סטטוס מימוש ההמלצות וההחלטות שלה היום ממזכיר הממשלה בחודש אפריל 2010.

עתניאל שנלר: בכפוף לדוח מזכיר הממשלה ב-2010, תקבע הוועדה האם לפנות למבקר המדינה לפתיחת ועדת חקירה לניהול הרובע, על כל המשתמע.

עתניאל שנלר: אלה החלטות הוועדה.

עתניאל שנלר: לפני שאני נועל את הישיבה, איש בחדר הזה לא חושב שירושלים לא חשובה.

עתניאל שנלר: כולנו רוצים את אותו דבר.

עתניאל שנלר: המחלוקת היא אולי על הדרך.

עתניאל שנלר: ישנה מרירות, ישנה ציפייה, ישנה מדיניות של ראש עיר חדש, ישנה ממשלה וישנה כנסת שמייצגת את העם.

עתניאל שנלר: היא מייצגת לא רק את אזרחי ישראל בענין ירושלים, היא מייצגת את העם היהודי.

עתניאל שנלר: לכן, נצא מכאן לטובת הכיוון המתקן ולא לטובת מי לא בסדר.

עתניאל שנלר: כל מעשה ייעשה מחר יצטרך לקחת בחשבון איך המעשה הזה מתקן ולא איך הוא מעמיק את הדילמות והכעסים.

עתניאל שנלר: הדבר נכון בעיקר לגבי תהליך ה-3 שנים.

עתניאל שנלר: האם הוא יהיה תהליך מטעם, האם הוא יהיה תהליך פוליטי או האם הוא יהיה תהליך לאומי.

עתניאל שנלר: אני אומר את זה לגבי המשרדים האחראים על השאלות האלה.

עתניאל שנלר: אני מודה לכולם.

עתניאל שנלר: שיהיה יום טוב.

עתניאל שנלר: הישיבה נעולה.