ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 17, 2009-11-16 11:00

מאיר שטרית: בוקר טוב, הנושא של הישיבה היום הוא ממשל זמין.

מאיר שטרית: נמצא איתנו סגן החשב הכללי, טל הרמתי שיציג את הנושא.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר אגב שממשל זמין התחיל כבר לפני שנים אחדות כשהחזון בבסיסיו של הרעיון של ממשל זמין הוא ליצור מצב שבו אזרחי מדינת ישראל יוכלו באמצעות האינטרנט להגיע בעצם לכל שירותי הממשלה ואף לקבל אותם.

מאיר שטרית: החזון בעצם של ממשל זמין בארץ ובעולם, מה שמכונה באנגלית E GOVERNMENT, הרעיון הוא ליצור מצב שבו שירותים של הממשלה לאזרח יהיו במרחק של לא יותר מאשר מרחק שבין האצבעות שלו למקלדת של המחשב שלו.

מאיר שטרית: זה מה שעומד בבסיס החזון.

מאיר שטרית: הרעיון היה באמת ליצור מצב שבו כל אזרח ישראלי יכול להיכנס, לקבל את רוב שירותי הממשלה דרך האינטרנט.

מאיר שטרית: זה בסיס החזון ומאז שהתחילו בתהליך הזה העולם כולו וגם בישראל כמובן היו התפתחויות גדולות בתחומים הטכנולוגיים האלה.

מאיר שטרית: המצב הולך ומשתפר.

מאיר שטרית: כמובן שיש עדיין בעיות גדולות בתחום כפי שנשמע אבל אני מוכרח להגיד בכל זאת כאשר עוברים על הנתונים זה בכל זאת מרשים לראות את העובדה שאזרחי מדינת ישראל אכן משתמשים ב- E GOVERNMENT.

מאיר שטרית: בשנת 2009 על פי הנתונים שבידי היו כמעט 7 מיליון אנשים שגלשו באתר הזה של הממשלה.

מאיר שטרית: לא רק זאת אלא גם שירותים אחרים שמופעלים כבר באמצעות האינטרנט, שאפשר לבצע אותם כמו שרת התשלומים של החשב הכללי שבאמצעותו אפשר לשלם לממשלה.

מאיר שטרית: גם פה יש התפתחות מאוד יפה לאורך השנים ומספר האנשים שמשתמשים בשרתי התשלומים הולך ועולה וגובים הרבה מאוד כסף באמצעות שרת התשלומים של הממשלה.

מאיר שטרית: על פי הנתונים שאני מניח שיציגו אותם פה נראה שגם עם השנים יש עלייה גדולה מאוד במספר האנשים שמשתמשים בשרת התשלומים, במקום ללכת לבנק ולשלם, וכן הלאה.

מאיר שטרית: כמובן שיש כמה חסרים שעדיין מהווים חסם ביכולת לפתח את השירותים הללו.

מאיר שטרית: חסמים גדולים.

מאיר שטרית: אחד מהם זו המהירות של הרשת שלצערי בארץ היא מאוד מפגרת.

מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער מכיוון שאנחנו הולכים לקיים דיון על זה בוועדה.

מאיר שטרית: בעולם כולו כבר גולשים במהירויות של 100 מגה בייט ומעלה.

מאיר שטרית: במדינות המפותחות ובמזרח הרחוק.

מאיר שטרית: אצלנו עוד זוחלים במהירות של 10, 12, 15 מגה בייט במחירים אסטרונומיים שאין להם שום הצדקה בעיניי.

מאיר שטרית: זוחלים כמו צבים אחרי העולם ובמחירים מטורפים לגמרי.

מאיר שטרית: אני רואה את הפרסומות של בזק לאחרונה, איך קוראים לזה?

מאיר שטרית: NGN, אני יודע שהתקשרתי מהבית וביקשתי להתחבר לרשת הזו למרות התשלום הענק שכרוך בזה.

מאיר שטרית: אמרו לי, מה פתאום?

מאיר שטרית: אין בכלל באזור שלך.

מאיר שטרית: אנחנו עוד לא שם.

מאיר שטרית: זה ייקח הרבה זמן.

מאיר שטרית: זה נמצא רק בהרצלייה פיתוח, רמת אביב אני מתאר לעצמי.

מאיר שטרית: ברוב האזורים בארץ אין כלום.

מאיר שטרית: פרסומים יש הרבה.

מאיר שטרית: אני מאוד מצטער על כך כיוון שזה מחסום.

מאיר שטרית: מי שגולש באינטרנט יודע שהזמן שהוא לוקח במטרה לגלוש מהווה מחסום די רציני.

מאיר שטרית: אתה מחכה, גולשים, שניות חולפות, פעם אתה פועל לא נכון, מתחיל הכול מחדש.

מאיר שטרית: זה מחסום אחד.

מאיר שטרית: מחסום שני שמפריע, זו העובדה שאין לאזרחי ישראל עדיין חתימה אלקטרונית, דבר שאני מקווה שבקרוב יתוקן ושיאושר החוק הביומטרי ועליו תעודת הזהות, תהיה חתימה אלקטרונית אז כל אזרחי ישראל יוכלו להזדהות דרך המחשב באופן אישי.

מאיר שטרית: הם עוד לא פיתחו את המק.

מאיר שטרית: על זה אני כועס באופן אישי.

מאיר שטרית: על כל פנים במק של היום שהוא מעבד כפול אני יכול להפעיל גם תוכנה של windows ולפעול בו כ-windows.

מאיר שטרית: עולה כסף.

מאיר שטרית: בכל מקרה עולה כסף.

מאיר שטרית: כל דבר עולה כסף.

מאיר שטרית: אין ארוחת צהריים בחינם.

מאיר שטרית: אבל ברגע שתהיה חתימה אלקטרונית זה ישנה בצורה מהותית את היכולת של האזרחים לעשות שני דברים.

מאיר שטרית: אחד, לבצע באמת את כל התשלומים באותם המקומות שהם עוד לא משלמים וגם לקבל עודף מהממשלה, כי היום אי אפשר לקבל כסף בחזרה מהממשלה.

מאיר שטרית: חתימה אלקטרונית תאפשר את זה.

מאיר שטרית: הדבר השני זה יאפשר לאזרחים למלא את כל הטפסים של הממשלה ולשלוח אותם מקוון כי היום אחת הבעיות הקשות היא שאתה צריך להוריד את הטופס, להדפיס אותו, לחתום עליו ואז לשלוח אותו בדואר.

מאיר שטרית: כי אחרת הטופס הוא לא חתום, הוא לא שלך.

מאיר שטרית: לא מכירים בחתימה.

מאיר שטרית: החתימה היא לא מוכרת.

מאיר שטרית: אבל אם תהיה חתימה אלקטרונית אתה יכול לשלוח טופס מאובטח, חתום, מסודר, אתה יכול לקבל הרבה מאוד שירותים ולהימנע מלרוץ למשרדי הממשלה ולעמוד בתור.

מאיר שטרית: הדבר הזה באמת יכול לעשות שינוי מאוד גדול ברגע שזה ייפתר ולאפשר הרבה מאוד שירותים שהיום לא ניתנים.

מאיר שטרית: יחד עם זאת כמובן יש עוד הרבה בעיות עם ממשל זמין שצריכות פתרון.

מאיר שטרית: ממשל זמין אמור לתת לא רק שירותי ממשלה אלא גם ליצור מצב שיהיה פורטל לכל משרד, שבסיס החזון עד היום היה שפורטל הוא פחות או יותר זהה בכל משרד.

מאיר שטרית: לצערי במצב הנוכחי היום, יש מצב שבו הפורטלים בכל משרד, כל אחד עושה כראות עיניו.

מאיר שטרית: כל משרד יכול להחליט לעשות למשרד אתר כזה או אתר כזה.

מאיר שטרית: יש איזושהי בדיקה של האתר שנותנים ציונים לאתרים וראיתי את אתרי הממשלה, למי יש ציון יותר גבוה ולמי יש ציון יותר נמוך, כל אחד עושה מה שבא לו בעצם.

מאיר שטרית: זו לא היתה הכוונה.

מאיר שטרית: אני מוכרח להגיד שבבסיס החזון היה שיהיה פורטל פחות או יותר זהה שהתכנים בו משתנים לכל משרד.

מאיר שטרית: כך שאם עובד ממשלה עובר נגיד לעבוד ממשרד החינוך למשרד המשפטים, הוא רואה במשרד המשפטים באתר שלו בדיוק אותה תמונה רק מה עם תכנים אחרים.

מאיר שטרית: פחות או יותר אותו דבר.

מאיר שטרית: כדי שיהיה קשר בין משרדי הממשלה השונים קשר די קרוב שיכולים לראות אחד את השני.

מאיר שטרית: בעיה שנייה שיש כמובן והיא לא פשוטה שעדיין חלק מהאנשים בארץ אין להם עדיין גישה לאינטרנט ופה הפעילו בזמנו את תוכנית "להבה" ותוכנית "תפוח" שיצרו מין מרכזים של תקשורת של מחשבים שאנשים יוכלו להיכנס ולהשתמש בשירותי אינטרנט גם אם אין להם בבית מחשב.

מאיר שטרית: מחירי המחשבים הולכים ויורדים עם הזמן למחירים מאוד נמוכים כך שאני מקווה בכל זאת שמי שיש לו באמת עניין באינטרנט בסופו של דבר יוכל להגיע לאינטרנט אם זה באמצעות מרכז כזה או באמצעות רכישת מחשב.

מאיר שטרית: אני מקווה שהזמן לא ירחק ומחירי המחשב ירדו עוד יותר כיוון שבאמת המחירים יורדים, ואם קנית מחשב נניח רק לפני 3 שנים ועלה לך מחשב 4000 שקל היום אותו מכשיר עולה 1000 שקל.

מאיר שטרית: כלומר המחירים ממש יורדים בצורה משמעותית ביותר כי המחשבים גם משתכללים, המכשירים החדשים עולים כמובן יותר, הישנים עולים פחות.

מאיר שטרית: הזמן עושה את שלו.

מאיר שטרית: אני מקווה שהיום נשכיל באמצעות הדיווח של סגן החשב הכללי שאחראי על הנושא של ממשל זמין על הראיה הכוללת של ממשל זמין, הבעיות, בבקשה, רשות הדיבור לטל.

טל הרמתי: צהריים טובים לכולם.

טל הרמתי: תודה לחבר הכנסת שטרית ולוועדה על ההזדמנות ושנית על דברי הפתיחה שמובן מסוים מהווים את התמצית של כל מה שנדבר עליו בשעתיים הקרובות.

טל הרמתי: אני חייב להגיד חבר הכנסת שטרית שאתה מפגין בקיאות נפלאה בטכנולוגיה.

טל הרמתי: אני מאחל את זה לחלק גדול מיושבי הבית וללקוחות הגדולים שלו.

מאיר שטרית: גם זה ייקח זמן.

מאיר שטרית: אתה יודע, אני הייתי ראש ועדת מחשוב של הכנסת בקדנציה אחרת, זה היה ב-92.

מאיר שטרית: ואני אז ייספתי את הכנסת ממסוף "טיפש" מה שנקרא, מה שהיה פעם המסכים הגדולים עם האותיות הירוקות, main frame שהיה בכנסת למחשבים אישיים.

מאיר שטרית: אני בעצם אילצתי אז את כל חברי הכנסת לעבור קורס של שבוע בשביל לקבל מחשב אישי למשרד במקום למסוף.

מאיר שטרית: בהתחלה היו 20 מתנדבים וכשחברי הכנסת ראו ש-20 המתנדבים האלה קיבלו מחשבים אישיים, עם טפסים צבעוניים וזה, כולם רצו.

מאיר שטרית: אמרתי, אין לקבל, רק קורס.

מאיר שטרית: אני מודה שפטרתי חבר כנסת אחד.

מאיר שטרית: אחד קיבל ממני פטור בקורס.

מאיר שטרית: רק הוא לא עשה קורס במחשב, זה הנשיא דהיום שמעון פרס.

מאיר שטרית: כל האחרים עשו.

טל הרמתי: אז התקדמנו כברת דרך מאז ואני מקווה שהיום נוכל להראות לאן הגענו.

טל הרמתי: ממשל זמין זו תוכנית רחבת היקף.

טל הרמתי: היא קורית בממשלה ב-10 שנים האחרונות.

טל הרמתי: ההערכה שלנו שהיא תמשיך ותתפתח במשך השנים הקרובות ותגיע למקומות, ואני מקווה שאנחנו נספיק להציג גם היום לאן אנחנו רוצים שהיא תגיע.

טל הרמתי: חשוב להבין בנושא הזה שממשל זמין אינו לצורך העניין, שרת התשלומים.

טל הרמתי: חלק מממשל זמין הינו של החשב הכללי.

טל הרמתי: יש פה שותפים רבים.

טל הרמתי: למעשה כל משרדי הממשלה שותפים בתוכנית הרחבה הזאת, איש איש בתחומו כאשר כל הפעילות מרוכזת במערך ממשל זמין.

טל הרמתי: נמצאים פה נציגים גם של המשרדים הרבים וגם של מערך ממשל זמין.

טל הרמתי: אנחנו ניתן מיד את ההזדמנות לבועז להציג בצורה סדורה את המצגת שהכנו שמדברת גם על איפה למעשה, מה נעשה ב-10 שנים האחרונות, ולאן בדיוק אנחנו רוצים ללכת, או מה הם עיקרי החזון שאנחנו מתכננים להפעיל בשנים הקרובות.

טל הרמתי: אני רוצה להגיד רק מילה אחת לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לבועז.

טל הרמתי: נעשו פה לא מעט דברים.

טל הרמתי: יש כל מיני סטטיסטיקות.

טל הרמתי: אתם תשמעו סטטיסטיקות של האו"ם, סטטיסטיקות של הבנק העולמי.

טל הרמתי: למרות שנעשו לא מעט דברים יש לפנינו עבודה משמעותית קדימה.

טל הרמתי: אחת הנקודות הוזכרה לפני דקות.

טל הרמתי: אחד החסמים הגדולים ביותר שאנחנו עומדים בפניו כיום הוא הנושא של ההזדהות החזקה.

טל הרמתי: הנושא הזה הוא חסם מכיוון מי שעובד בסביבת האינטרנט יודע עד כמה קל לזייף, לצורך העניין להתחזות, להציג זהות אחרת.

טל הרמתי: מבחינתנו אחת מאבני היסוד של החזון שלנו לטווח הקרוב הוא היכולת לממש באמצעות הזדהות חזקה חלומות וחזון שמדברים על מה שנקרא הצגת מידע אישי יותר בצורה מאובטחת לכל אזרח ולכל עסק.

טל הרמתי: אם אני צריך לתמצת את החזון העיקרי שלנו לשלוש השנים הקרובות, זה מבוסס בדיוק סביב הנושא הזה, הזדהות חזקה מצד אחד, שירותים פרסונאליים, או פרסונליזציה של השירותים ברמת האזרח וברמת העסק.

טל הרמתי: אם מכל הדברים שאנחנו נעשה צריך לקחת את הדבר החשוב ביותר זה הדבר החשוב ביותר.

טל הרמתי: אנחנו מציגים היום בצורה פומבית לראשונה גם את דוח ממשל זמין לשנת 2008.

טל הרמתי: הדוח מסכם את הפעילות של כלל משרדי הממשלה במשך השנה או השנה וחצי האחרונות.

טל הרמתי: הדוח מרתק, הוא יועמד באתר האינטרנט והנתונים בו מאלפים.

טל הרמתי: בין היתר אנחנו גם נשמע על המשרדים שהצטיינו יותר, הצטיינו פחות בשירותים אבל אני ממליץ לכל מי שנמצא פה בוודאי וגם שומע אותנו להתבונן בדוח הזה.

טל הרמתי: הנתונים הם מעניינים.

טל הרמתי: לכל הפחות אני יכול להבטיח שהבעיות נמצאות שם בין השורות אבל גם הדברים העצומים שנעשו.

טל הרמתי: בנימה זו אני מעביר את רשות הדיבור לבועז.

טל הרמתי: בועז מנהל ממשל זמין בשנים האחרונות.

טל הרמתי: לצערנו לא עוד הרבה זמן.

בועז דולב: עוד חודש, עוד חודש.

בועז דולב: אני אראה לכם מצגת בת 25 דקות של בעצם איפה אנחנו נמצאים, מה היו המטרות ולאן אנחנו רוצים להגיע.

בועז דולב: קודם כל מערך ממשל זמין הוקם בעצם ב-97 והמטרה שלו היתה לשמש כתשתית כלל ממשלתית, מרכז מחשוב ויישומים לכלל מערך היישומים המקוון לעסקים.

בועז דולב: דרך אגב את המצגת הזאת אחר כך אני אעביר לכם, היא תהיה באתר האינטרנט.

בועז דולב: אנחנו מדורגים היום באתר האו"ם במקום 27 מתוך 192 מדינות בעולם ויש דירוגים שונים.

בועז דולב: בחלקם אנחנו נמצאים גבוהים יותר במקום ה-17, בחלקם נמוך יותר.

בועז דולב: בממוצע אנחנו בערך במקום ה-27.

בועז דולב: כך זה משתקף כרגע באתר האו"ם לגבי מיקומנו בעולם.

בועז דולב: המטרה המרכזית של ממשל זמין היא אחת, דלפק שירות זמין או בעצם דוכן שירות של המדינה לאזרחיה ולעסקים שלה 24 שעות ביממה.

בועז דולב: המטרה הנוספת כמובן, או התוצאה של זה היא צמצום הבירוקרטיה והגברת השקיפות, ומתן שירות מקוון טוב יותר ויעיל לאזרחים ועסקים.

בועז דולב: ישנם תוצרי משנה.

בועז דולב: אחד מהם זה שיפור תפוקות בתוך הממשלה, ארגון משאבים ופתיחה של שירותים מקוונים חדשים.

בועז דולב: אני אדגים את השירותים החדשים שפתחנו השנה כשירותים שבאמצעותם אנחנו מייצרים בעצם תהליכים חדשים מול אזרחים ועסקים.

בועז דולב: בסוף אנחנו מדברים על חיסכון כספי, על הגדלת היעילות, וכמובן על שיפור השירות לעסקים שמביא לגידול בפריון.

בועז דולב: רקע על יחידת ממשל זמין.

בועז דולב: היקף תקציב יחידת ממשל זמין ב-2009 על שינוייו כ-70 מיליון שקל.

בועז דולב: היחידה מונה 150 עובדי חברות תוכנה וחברות כוח אדם.

בועז דולב: אף אחד מהעובדים אינו עובד מדינה כולל אותי.

בועז דולב: היחידה מנוהלת על ידי תחת אחריות ישירה של טל, סגן בכיר החשב הכללי שאחראי בעצם על כלל יחידות הטכנולוגיה באוצר, מרכבה, אוצר ממשל זמין וטל גם אחראי על ועדת תקשוב עליונה שבעצם מאשרת פרויקטים שגובהם מעל 1.2 בכל הממשלה ובעצם הוא יוצר את האסטרטגיה הכלל ממשלתית של נושא המחשוב.

בועז דולב: בעיית האסטרטגיה לנושא ממשל זמין מתבצעת היום על ידי ועדת היגוי לממשל זמין בראשות השר מיכאל איתן.

בועז דולב: בעבר היא היתה באמצעות מנכ"ל האוצר.

בועז דולב: בוועדה שותפים היום פרט לשר, מנכ"ל האוצר, מנכ"ל משרד המשפטים, מנכ"ל משרד התחבורה, החשב הכללי, הממונה על התקציבים, הממונה על השכר בהסכמי עבודה.

בועז דולב: אני חושב שזו פעם ראשונה שבעצם משרד האוצר נקרא לזה, פתח את שעריו, ומשתף בוועדה הזאת שקובעת את האסטרטגיה של ממשל זמין בשנים הקרובות את כל הגורמים שבעצם מחוץ למשרד האוצר.

בועז דולב: הפיקוח והבקרה בנושא אבטחת מידע מתבצע היום על ידי יוני מור שהוא קצין הביטחון של כל קריות הממשלה ועל ידי הרשות לאבטחת מידע בשירות הביטחון הכללי.

בועז דולב: כל עובדי היחידה נמצאים ברמת סיווג גבוהה.

בועז דולב: חלקם ברמת סיווג גבוהה מאוד.

בועז דולב: נתונים בסיסיים לפני שאנחנו ממשיכים.

בועז דולב: לכמה אנשים יש בעצם היום במדינת ישראל מחשבים ביתיים.

בועז דולב: זה על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ב-2008.

בועז דולב: 75% מהאוכלוסייה יש להם מחשב ביתי.

בועז דולב: אם אנחנו נעשה חלוקה לפי סקטורים לצורך העניין המגזר היהודי והמגזר הערבי והמגזר החרדי, במגזר היהודי אנחנו עוברים את ה-90%, כמעט 95% מבתי האב בישראל יש להם היום מחשבים.

בועז דולב: מנוי לאינטרנט ל-62% מהאוכלוסייה.

בועז דולב: דרך אגב תדעו לכם שזה אחוזים מאוד גבוהים.

בועז דולב: אפשר להיות גאים בעניין הזה למרות דבריו של חבר הכנסת שטרית לרוחב הפס הנושא של פתיחות למחשבים ולאינטרנט במדינת ישראל, אנחנו במקום טוב מאוד.

בועז דולב: אנחנו לא צריכים להתבייש כלל וכלל.

בועז דולב: כמו שציינתי קודם רוחב הפס הממוצע הוא 1.5 מגה.

בועז דולב: לחלק גדול מהדברים שבהם אנחנו עובדים איתם היום באינטרנט זה מספיק.

בועז דולב: ישנם הרבה מאוד דברים וברור לחלוטין שהתשתית מעכבת התפתחות של הדור הבא.

בועז דולב: מצד שני המצב הוא יחסית בסדר.

בועז דולב: מנויי האינטרנט בקרב היהודים אנחנו מגיעים היום לסביבות 80%.

בועז דולב: מכשיר סלולרי יש ל-90.

בועז דולב: 7% מאזרחי המדינה.

בועז דולב: דרך אגב מכשיר סלולרי שני מגיע ל-66%.

בועז דולב: סך הכול אנחנו עוברים את המאה אחוז בכל מיני פרמטרים.

בועז דולב: טלוויזיה יש ל-90%.

בועז דולב: מנוי כבלים או לווין 65%.

בועז דולב: דרך אגב פרט מעניין יש יותר אנשים בארץ שמנויים לאינטרנט מאשר אנשים שיש להם בארץ מכוניות.

בועז דולב: אחוז האנשים שיש להם בארץ מכוניות עומד על 61% ואחוז האנשים שיש להם בארץ מנוי לאינטרנט עומד על 62%.

בועז דולב: לדעתי יש כאן עובדה מאוד מעניינת בנושא הזה.

קריאה: לפי מה אתה בודק?

קריאה: לפי בתי אב?

בועז דולב: לפי בתי אב.

בועז דולב: כל הנתונים נמצאים באתר הלמ"ס.

בועז דולב: אפשר להיכנס ולהסתכל.

בועז דולב: זה מאוד מעניין לראות את הסטטיסטיקות של 2008.

קריאה: אינטרנט סלולרי נספר פה באנשים שיש להם גישה לאינטרנט?

בועז דולב: לא.

בועז דולב: אני אגיע לחזון הסלולרי שלנו עוד מעט אבל אני חושב ששינוי בכל הטיפול באינטרנט יגיע מהכיוון של הסלולר.

בועז דולב: דלפק השירות המקוון, בעצם רואים את משרדי הממשלה בעצם למטה, אזרחים ועסקים למעלה.

בועז דולב: ממשל זמין מחבר בין כל משרדי הממשלה דרך האינטרנט על מנת לתת לאזרחים ועסקים את הדלפק השירות הזמין.

בועז דולב: כשאנחנו מרחיבים את הנושא של ממשל זמין וצוללים טיפה פנימה מדובר פה על תשתית רשת מאובטחת לקישור מערכות המחשוב הממשלתיות לאינטרנט על תשתית יישומים ועל פיתוח של מערך שירות מקוון שבעצם חוסה ממשלה ומאפשר היום לייצר סט חדש של אפליקציות או יישומים שמשרתים את הציבור.

בועז דולב: אני אגיע מיד לנושא של מה שאנחנו עשינו השנה ומה נעשה בהמשך השנה או ב-2010 כדי שנבין איפה אנחנו נמצאים.

בועז דולב: אז מבחינת עיקרי תוכנית העבודה שלנו ל-2009-2010 מקום ראשון זה הנושא של תעודת זהות לאזרחים שבעצם אנחנו משתלבים בתהליך הזה להקמת מערך הזדהות וחתימה אלקטרונית בשילוב מול מערך ממשל זמין בסקטור העסקי.

בועז דולב: מבחינתנו תעודת הזהות החכמה תאפשר לכל אזרח ולכל עסק לייצר היום את מה שחסר לנו מאוד וגם את ההזדהות החזקה וגם את היכולת לחתום מרחוק.

בועז דולב: בעצם אני מאוד אשמח שהאזרחים והעסקים יגיעו פחות לסניפי השירות של הממשלה ויוכלו לבצע פעולות מרחוק.

בועז דולב: תעודת הזהות הזאת מבחינתנו היא מהפכה.

בועז דולב: אנחנו מחכים לה כבר כמעט עשור והיא משהו שהוא קריטי לנו להמשך ההתפתחות של השירות.

אסתר סקורניק: מבחינת חומרה, איזו חומרה יצטרכו ברמה הביתית?

אסתר סקורניק: עסקים יקנו את החומרה המתאימה.

אסתר סקורניק: מה יקרה ברמה הביתית של מי שיש לו היום מחשב?

בועז דולב: היום כל מה שצריך אזרח על מנת לחבר את תעודת הזהות שלו זה בעצם reader, שמתחבר דרך USV, ועלותו כ-35 שקלים.

בועז דולב: זאת אומרת מבחינתנו אנחנו חושבים שזה משהו שהוא לא מהווה מאמץ בלתי אפשרי לכל אזרח ואנחנו צופים שבשנים הקרובות הרבה מאוד עסקים ואזרחים כמובן יוכלו לעשות שימוש בתעודת הזהות על מנת לחסוך הגעה לסניפי השירות של הממשלה.

בועז דולב: אנחנו מדברים על הקמת תשתית שירותים אישיים לאזרחים ולעסקים.

בועז דולב: נדמה את זה לאתרי הבנקים.

בועז דולב: כשאתם נכנסים היום לאתר בנק אתם מקבלים בעצם את יתרת החשבון שלכם ואת כלל השירותים שאתם יכולים לבצע.

בועז דולב: אנחנו במהלך 2010, רבעון שני של 2010 פותחים את תשתית my gov.

בועז דולב: שהיא בעצם תאפשר לכל אזרח לקבל את המידע הספציפי שלו מהממשלה, לצורך העניין את דלפק חשבון הבנק שלו מכל הממשלה במקום אחד.

בועז דולב: דבר נוסף שאנחנו עוסקים בו כרגע זה שדרוג כלל אתרי האינטרנט הממשלתיים.

בועז דולב: יושבים פה, בהמשך למה שאתה אמרת לגבי חזות אחת בשירות אתרי הממשלה, יושבים פה גם אופיר וגם נדב שמופקדים על פרויקט gov.

בועז דולב: x אשר המטרה שלו בסוף השנה הבאה להגיע למצב שמרבית אתרי הממשלה ישודרגו לתשתית אחת.

בועז דולב: מבחינת ה-look and feel זה יהיה מאוד דומה, כך שאפשר יהיה מאוד בקלות למצוא את המידע בתוך אתרי המידע.

בועז דולב: זו פעילות שגם כמעט 7 שנים לא נעשתה אבל היא נמצאת כרגע בשלבי ביצוע מתקדמים.

בועז דולב: כל פרויקט gov.

בועז דולב: x וצורת העבודה שלו מופיעה ב-gov.

בועז דולב: il, בדף הבית יש פירוט של כל הפרויקט מה אנחנו יכולים לבצע בו.

בועז דולב: אנחנו מתעסקים בנושא של קידום שירותי doing business ואני מיד אסביר.

בועז דולב: ואנחנו עומדים להשיק פילוט לשירותי סלולר במהלך החודש הקרוב.

בועז דולב: גם אותו אני מיד אראה.

בועז דולב: אז תעודת זהות חכמה אני בעצם דיברתי עליה.

בועז דולב: אני לא רוצה להכביד בנושא הזה ואני הולך הלאה.

בועז דולב: עוד סעיף שאני לא חושב שאתם נחשפתם אליו זה הנושא של כרטיס חכם לעסקים.

בועז דולב: אנחנו החלנו בחלוקה של 30 אלף כרטיסים חכמים שכוללים חתימה אלקטרונית מאושרת.

בועז דולב: הכרטיס הזה אמור לתת לכל עסק אפשרות לדווח למדינה שהדבר הראשון שהם יעשו זה בעצם לדווח לרשות המיסים בפברואר 2010, מה שנקרא חוק החשבוניות הפיקטיביות או דוח מע"מ מורחב.

בועז דולב: בעצם כל דוח כזה אמור להיחתם אלקטרונית באמצעות הכרטיס החכם.

בועז דולב: אנחנו כרגע בשלבי חלוקה מתקדמים כאשר בעצם החלוקה נעשית על ידי הגורם המאשר שכרגע קיים בשוק, מחברת קונסיין שהקימה מרכזי חלוקה גדולים גם בתל אביב וגם בחיפה.

בועז דולב: דרכם עסקים מגיעים ומקבלים את הכרטיס החכם.

בועז דולב: ישנה חבילה מאוד גדולה של פרויקטים שמבוססים על הזדהות חזקה וחתימה אלקטרונית שאנחנו כרגע עובדים איתה.

בועז דולב: אחד הוא פרויקט פורטל הספקים הממשלתי.

בועז דולב: פרויקטים חוצי משרדים כמו רישוי עסקים והיתרי בנייה שיצטרכו להזדהות ולהגיש דיווחים באמצעות הכרטיס החכם.

בועז דולב: משרד האוצר דיווחים לאגף שוק ההון, אגף המכס ומע"מ, כל מערך היבוא.

בועז דולב: אני לא יודע אם אתם יודעים אבל כל מערך היבוא היום הוא מערך שהפך לאלקטרוני ויש כאן אנשים שיוכלו להרחיב על זה בהמשך.

בועז דולב: אבל בעיקרון היום שמישהו מבקש לייבא לארץ משהו הוא נכנס דרך עמיל המכס שחותם אלקטרונית על בקשת היבוא והמערכת הזאת היא מערכת קריטית.

בועז דולב: קרי, אין מצב שאפשר לעשות את זה בצורה אחרת.

בועז דולב: מנהל הרכש במהלך 2009 באגף החשב הכללי ניהל כמעט 20 מכרזים דינמיים שבהם מתבצע תיחום מקוון באינטרנט עם חתימה אלקטרונית על כל הצעה.

בועז דולב: מנהל הרכש חסך השנה כחצי מיליארד שקלים עקב השימוש במערכות שבהן הספקים נכנסים, מתחרים דינמית, חותמים על כל הצעה אלקטרונית ומייצרים את העולם החדש של הממשלה.

מאיר שטרית: הרעיון שעמד בבסיס העניין הזה היה שהמדינה בעצם רוכשת כל שנה טובין שונים בהיקף של 30 מיליארד שקל בשנה.

מאיר שטרית: אם מנהלים את זה בצורה חכמה, נגיד קונים כיסאות בית ספר, אז משרד החינוך קונה כיסאות לבית ספר א' מספק x, לבית ספר ב' מספק y, ולבית ספר זה מספק z, שבעצם זה אותם כיסאות ואותו דבר.

מאיר שטרית: עכשיו תצאו מההנחה שאם עושים מכרז כזה כללי שקוף שכל הספקים יכולים להשתתף בו, לספק את הכיסאות למשרד החינוך, אותו כיסא, ברור שהמחיר יהיה הרבה יותר נמוך כי הכמות תהיה הרבה יותר גדולה ולכן יכולים לרדת במחירים.

מאיר שטרית: מספיק שהחשב הכללי יכול לחסוך 10% במחירים מתוך 30 מיליארד זה חיסכון של 3 מיליארד שקל בשנה בלי מאמץ גדול.

מאיר שטרית: ומה עוד?

מאיר שטרית: זה הופך את המכרז לשקוף.

מאיר שטרית: כל אחד מתחרה.

מאיר שטרית: אי אפשר לעשות שחיתות.

מאיר שטרית: כולם רואים על המכרז מה כל אחד מציע בדיוק.

מאיר שטרית: זה חי.

מאיר שטרית: ברגע שנגמר המכרז יודעים את התוצאה.

מאיר שטרית: יודעים מי שהציע הכי זול.

מאיר שטרית: גם אין טעם ללכת לבית המשפט ולערער על תוצאות המכרז.

מאיר שטרית: הכול פתוח, כל הספקים נגישים.

מאיר שטרית: יש להם כרטיס חכם שאיתו הם משתתפים במכרז.

מאיר שטרית: רואים את ההצעות ויכולים להתחרות, ולהגיש מחיר שונה.

מאיר שטרית: נגמר המכרז, יש תוצאה.

מאיר שטרית: כבר היו מכרזים שנעשו בעניין הזה.

מאיר שטרית: אחד המכרזים הגדולים שעשינו היה במשרד התחבורה.

מאיר שטרית: כשהייתי שר התחבורה עשינו מכרז גדול מאוד פתוח בצורה הזאת של האינטרנט.

מאיר שטרית: עבד בצורה בלתי רגילה במחיר הרבה יותר נמוך.

בועז דולב: בהמשך לדבריו של חבר הכנסת שטרית, בפברואר 2010 נכנס לתוקפו השינוי בתקנות חוק חובת המכרזים שמאפשר לכלל הגופים הציבוריים בארץ לבצע תיחור אלקטרוני דינמי ובעצם המערכת נפתחת לכלל.

בועז דולב: בפברואר 2010 יהיה שינוי בתקנות חובת המכרזים שמאפשר לכלל הגופים, לכל מי שעובד עם חוק חובת המכרזים לבצע בעצם תיחור אלקטרוני עם חתימות אלקטרוניות ואנחנו צריכים שהתהליך הזה ישנה את כל ביצוע הרכש בארץ בכל הגופים הגדולים.

בועז דולב: עוד הערה שכאן קיבלתי, אנחנו מסבסדים את חלוקת הכרטיס החכם לעסקים.

בועז דולב: אנחנו לא משלמים את כולו.

בועז דולב: צריך להיות ברור.

בועז דולב: אני לא רוצה אחרי זה שיבואו ויגידו דברים ואני אצטער על מה שאמרתי.

בועז דולב: my gov, הפרויקט הזה משולב עם הרשויות המקומיות.

בועז דולב: המטרה היא שבפברואר 2010 לתת לכל אחד אפשרות לדעת מה מצב נקודות התעבורה שלו, כמה נקודות הוא חייב למשרד התחבורה.

בועז דולב: נמצאת מישהי ממשרד התחבורה?

בועז דולב: את מאשרת את הנושא הזה?

בועז דולב: יפה.

בועז דולב: ממרשם האוכלוסין יושב פה ניסים.

בועז דולב: איפה ניסים?

בועז דולב: ניסים, מילה על שיתוף פעולה עם מרשם האוכלוסין וגם מה עושים עם דרכונים היום באינטרנט, כי אני לא חושב שאנשים יודעים את זה.

ניסים אלאסף: קודם כל שיתוף הפעולה הוא מצוין.

ניסים אלאסף: היום אפשר לשלם ומשלמים, השנה עד עכשיו שילמו 42 אלף איש באמצעות האינטרנט מתוך 500 אלף דרכונים שהונפקו.

ניסים אלאסף: באינטרנט גם זה עולה יותר זול.

בועז דולב: רגע, כמה זה עולה יותר זול?

ניסים אלאסף: היום עולה דרכון 170 שקל באינטרנט לעומת 250 שקל אם באים אלינו.

ניסים אלאסף: לצערי זה לא מפורסם כל כך אבל כאשר יפרסמו את זה לדעתי זה יכפיל אם לא יותר.

בועז דולב: יש היום מספר תמריצים שאני לא יודע אם אנשים מודעים לכך.

בועז דולב: תמריצים מאוד כבדים מבחינת התשלום.

בועז דולב: (א) דוחות המע"מ, מס ערך מוסף ומס הכנסה אפשר להגיש עד ה-19 לחודש במקום עד ה-15 לחודש.

בועז דולב: צריך להבין שגופים שמעבירים מאות מיליוני שקלים לגופים המיסים השונים, עוד 4 ימי ערך, מדובר בהרבה מאוד כסף.

בועז דולב: בהעברה ישירה לבנק אנחנו מקבלים כל חודש מאות מיליוני שקלים דרך הבנקים.

מאיר שטרית: 95% מגביית מס הכנסה בארץ נעשה אלקטרונית.

ניסים אלאסף: יש לנו גם שירותים שאנחנו נותנים לחברות שמירה.

ניסים אלאסף: זה עובד כבר שנה שנייה.

ניסים אלאסף: חברות שמירה מכשירות שומרים באמצעות האינטרנט בלי להגיע למשרד הפנים עד כדי מתן רישיון באמצעות האינטרנט.

ניסים אלאסף: שיוך שומרים בהעברה בין חברה לחברה ואני מקווה שגם בתקופה הקרובה גם עסקאות בין ארגונים ייעשו באמצעות האינטרנט בלי להגיע אלינו.

בועז דולב: עוד מילה לגבי מה שאתה מוסיף וחלק מהדברים שאנחנו חושבים עליהם למעשה שיפור השירות זה בעצם לפתוח מערכת מרכזית לזימון תורים לממשלה.

בועז דולב: תחשבו על זה שאתם רוצים עכשיו להגיע למשרד הפנים ולפני זה אתם נכנסים לאינטרנט ומזמינים תור.

בועז דולב: זה נראה לכם חיזיון מדהים?

ניסים אלאסף: אני מקווה שאנחנו לא נצטרך להשתמש בזה, שלא יגיעו בכלל.

בועז דולב: אבל בהנחה שאתה רוצה עדיין להזמין תור לפקיד בממשלה החל מ-2010 אנחנו מתחילים בהתחלה עם פילוט במשרד הפנים, מערכת לזימון תורים שדרכה אזרחים לפני שהם מגיעים למרכזי השירות של הממשלה הם יוכלו לקבוע יום ושעה במקום להמתין שעות בתור.

מאיר שטרית: אז אפשר לא לבוא בכלל.

מאיר שטרית: אני רוצה להביא דוגמה.

מאיר שטרית: בשנת 2001 כשהייתי שר משפטים הודעתי אז שאני מכניס את הטאבו לאינטרנט.

מאיר שטרית: עשו שביתה שלושה חודשים אבל לא נשברתי.

מאיר שטרית: קמה מהומת אלוהים.

מאיר שטרית: בהסתדרות כמובן היתה שביתה.

מאיר שטרית: אמרו, מה פתאום?

מאיר שטרית: טאבו באינטרנט.

מאיר שטרית: מה יהיה עם העובדים?

מאיר שטרית: וכן הלאה.

מאיר שטרית: עכשיו צריכים לתאר, אני לא יודע אם מישהו זוכר את המצב שהיו באים לטאבו לרשום דירה היו לאדם שתי ברירות.

מאיר שטרית: לבוא לעמוד בתור של מאות אנשים, לקבל טופס, לצאת החוצה, להדביק עליו בולים ממש פיזית, בולי דואר, עמדו בחוץ זקנות שמכרו את הבולים.

מאיר שטרית: אתה הולך לבנק הדואר לקנות את הבולים ולהדביק בסכום שדרוש.

מאיר שטרית: לחזור לפקיד עם הטופס המודבק עם הבולים, לקבל אישור ולשלם את דמי הטאבו, שזה היה איזה סכום לא גדול, 100 או 150 שקל.

מאיר שטרית: אלטרנטיבה שנייה היתה ללכת לעורך דין.

מאיר שטרית: עורכי דין היו להם כאלה מאכערים שהולכים לשם, מביאים ערימה, עומדים בתור מהבוקר, מגישים, משלמים לעורך דין 1000-1500 שקל על שירות שעלה 100-150 שקל.

מאיר שטרית: כשהכנסתי את הבול לאינטרנט קמה מהומה כי העובדים אמרו מה?

מאיר שטרית: אתה פוגע.

מאיר שטרית: אמרתי, חברים, אני לא אפטר שום עובד.

מאיר שטרית: אף עובד לא יפוטר.

מאיר שטרית: פשוט אנשים לא יבואו אליכם.

מאיר שטרית: אתם לא צריכים לטפל באנשים.

מאיר שטרית: יש לכם זמן, טפלו בכל צוואר הבקבוק של רישום הדירות בטאבו שתקוע המון שנים.

מאיר שטרית: תעזבו את העניין הזה.

מאיר שטרית: לא הסכימו.

מאיר שטרית: באמת היה מאבק ארוך, שלושה חודשים היתה שביתה טוטאלית בטאבו.

מאיר שטרית: אני החלטתי לא להיכנע והודעתי שאם הם ימשיכו בשביתה ולא ידברו אני בכלל אסגור את הטאבו ואפריט אותו טוטאלית.

מאיר שטרית: היתה מלחמה.

מאיר שטרית: בסוף נגמר העניין.

מאיר שטרית: נכנסו לטאבו.

מאיר שטרית: היום מי שיודע באינטרנט יש ארבעה ספקים שאתה יכול באינטרנט להיכנס, לראות כל חלקה בארץ, ואם בשבילך אתה רוצה נסח רשום אתה יכול בטאבו לשלם בכרטיס אשראי שלך, 40-60 שקל, אתה מקבל הביתה את הנסח הרשום.

מאיר שטרית: אין תורים, אף עובד לא פוטר, אף אחד לא מצליח להגיע למשרדי הטאבו בארץ.

מאיר שטרית: עובדי הטאבו יש להם יותר זמן להתעסק בדברים אחרים מאשר לטפל בקהל.

מאיר שטרית: אפשר לעשות אותו דבר בהרבה מאוד שירותים.

מאיר שטרית: זה נעשה כבר ב-2001.

מאיר שטרית: גם למשרד הפנים, אין שום סיבה שאנשים יגיעו.

מאיר שטרית: אם הם יכולים מהבית לשלוח את הטפסים חתומים על ידם בחתימה אלקטרונית, לשלם, זה מגיע הביתה.

בועז דולב: משרד הפנים ברשותך הוא אחד המשרדים היום המתקדמים בנושא של ממשל זמין.

בועז דולב: אני חייב להגיד לך שהרבה מאוד תשלומים אפשר לבצע וגם טפסים.

בועז דולב: ברגע שתהיה תעודת זהות חכמה בעזרת השם בקרוב אני מניח שיהיה אפשר לחתום על טפסים אלקטרונים בלי לגשת.

בועז דולב: פשוט הבעיה היא שאי אפשר היום בלי לחתום.

בועז דולב: עוד דבר לגבי נסח הטאבו, רק תדע שבתכנון שלנו לגבי הפיתוח לסלולר החל מרבעון ראשון 2010 , כאשר בן אדם יגיע למקום מסוים, לבית מסוים וירצה לקבל את נסח הטאבו לאותו בית פשוט ילחץ, יבקש נסח טאבו למקום זה על סמך נקודות ה-GPS באייפון.

בועז דולב: הוא יוכל לקבל את נסח הטאבו בדיוק למקום שבו הוא נמצא.

אברהם מיכאלי: אבל אם יש שם 20 דירות, על מה הוא צריך להצביע, על קומה וזה?

בועז דולב: היום כשאתה נכנס לאינטרנט אתה יכול לקבל אישור על נסח בכל בית שאתה מבקש.

בועז דולב: אין שום בעיה.

אברהם מיכאלי: GPS לא יעזור לך לגבי תת חלקות.

בועז דולב: אני יודע.

בועז דולב: לכן אתה תקבל את האזור ותצטרך לבחור את החלקה דרך המערכת.

בועז דולב: כך יראה פורטל my gov.?

בועז דולב: אפשר לראות כאן את לוח השנה שלי.

בועז דולב: ריכוז שירותים מקוונים.

בועז דולב: אני הראיתי קודם את זה והנושא של משרד התחבורה.

בועז דולב: מידע ישיר רשות המיסים, דבר שלא אמרתי זה שאנחנו בעצם חברנו לחברת הדואר ביכולת לקבל ולשלוח דואר אלקטרוני רשום מהממשלה ואליה.

בועז דולב: אנחנו בעצם משיקים כאן לממשק לחברת הדואר בתוכנה שנקראת I post.

בועז דולב: זה בעצם המיזם שלהם לקבלה ושליחה של דואר אלקטרוני ואנחנו נשתמש בהם לצורך העברת דואר אלקטרוני רשום מהממשלה ואליה.

בועז דולב: לגבי יישומי הסלולר אפשר לראות מסך ראשון כרגע על הסליידים.

בועז דולב: בעיקרון יהיו כאן גם מדריכים, גם מידע ושירותים, כולל ספר טלפונים ממשלתי, כולל תשלומים.

בועז דולב: אפשר יהיה לשלם דרך המערכת.

בועז דולב: צריך להבין זה פיילוט.

בועז דולב: מאוד מעניין אותנו לדעת כמה אנשים מהציבור השתמשו בזה כדי לשלם.

יהונתן קלינגר: כמה אנשים?

בועז דולב: אנחנו חושבים שהיום יש בסביבות 120 אלף איש ועד סוף הרבעון הראשון 2010 מדובר על משהו כמו 300 אלף איש או יותר.

בועז דולב: אבל זה רק שלב ראשון.

בועז דולב: מבחינתנו אנחנו נפתח את זה לכל התשתיות של smart phones, כולל אנדרואיד ברגע שיגיע לארץ וכל מה שיש לנו.

יהונתן קלינגר: אני שואל מפני ש-early adopters מאוד פשוט להם לעבוד עם כל היישומים האלה.

יהונתן קלינגר: אבל רוב האוכלוסייה היא לא.

בועז דולב: בגלל זה יש לנו אתר אינטרנט שיש בו את הכול.

רועי גולדשמידט: סלולר, אנשים מאוד אוהבים לעשות תשלומים.

בועז דולב: אני אתייחס לסלולר.

בועז דולב: שאלת ואני אענה.

בועז דולב: אני אענה כי אני לא רוצה להתחמק מהשאלה.

בועז דולב: אני חושב שבמהלך שלושת השנים הקרובות כל הטיפול שלנו באינטרנט ובשירותי ממשל זמין יעבור שינוי כמעט דרמטי.

בועז דולב: לצורך העניין שירותי ממשל זמין ולא רק שירותי ממשל זמין, גם בנקים והשירותים שהם יתנו הכול יגיע במבנה חדש לגמרי ובמותאם לסביבה הסלולרית.

בועז דולב: אין לי שום ספק שזה העתיד ומהבחינה הזאת יכול להיות שסט חדש לגמרי של קהל שלא נחשף עד היום ליישומים האלה יוכל לקבל אותם בצורה הרבה יותר פשוטה דרך הסלולר.

בועז דולב: מבחינתנו עוד פעם, אנחנו עכשיו בשלב שיחד עם טל וצוות שלם ממשרדי הממשלה מגבשים את האסטרטגיה ליישומי הסלולר, אבל אנחנו רוצים להיות שמה ולהבין מה קורה שמה.

בועז דולב: כרגע הקדשנו לנושא הזה תקציב מסוים ואנחנו הולכים רגע לבדוק.

בועז דולב: אחד הדברים שאפשר לראות לגבי סלולר והוא מאוד מעניין שבעצם מדובר כאן על מדיה חדשה.

בועז דולב: כאן למטה הוספנו את הנושא של דיווח מפגע.

בועז דולב: מה זה דיווח מפגע?

בועז דולב: לצורך העניין אני הולך כרגע ברחוב נתנאל 1 פינת רחוב ביורוקרטיה 2.

בועז דולב: באמצע יש בור ביוב פתוח.

בועז דולב: אני רוצה כרגע על המפגע.

בועז דולב: כדי לעשות את זה, עד היום הייתי צריך ללכת לאינטרנט, לאתר של משרד איכות הסביבה, ולהגיד ברחוב בירוקרטיה 2 פינת נתנאל יש כרגע בור ביוב פתוח.

בועז דולב: כל מה שצריך לעשות עכשיו זה פשוט להרים את המצלמה וללחוץ ולדווח על מפגע.

בועז דולב: הוא גם יצלם, גם ייתן את המיקום המדויק מבחינת ה-GPS שלו ויעביר את זה ישירות למוקד המתאים.

בועז דולב: זאת אומרת אנחנו מדברים כאן על שירות חדש לגמרי ועל יכולת חדשה לגמרי של כולם להשיק לסט חדש לגמרי של שירותים ושירות שלא היה קודם.

בועז דולב: אני עוד פעם בתור מצייץ ידוע, מי שלא יודע חשבון דולב, אתם מוזמנים לעקוב, חושב שהמדיה הזאת תשנה את הצורה שבה אנחנו חיים בשנים הקרובות.

אסתר סקורניק: מה עם דיווח למשטרה?

אסתר סקורניק: זה בעייתי מאוד היום.

בועז דולב: אין סוף חדשנות, אפשר לעשות כרגע עם טלפונים חכמים.

בועז דולב: וכל הדיווחים אני מניח במהלך החודשים או השנים הקרובות יגיעו.

בועז דולב: חלק מהדברים אני אסתכל מבחוץ בתור מעריך וחלק אני אהיה שותף להם.

בועז דולב: נראה.

אסתר סקורניק: לא.

אסתר סקורניק: כי אחת הטענות של המשטרה זה שזה לא אמין ויעבדו עליהם ולכן הם לא יכולים לקבל דיווחים כמו שאתה מגיע ישירות לתחנת משטרה.

אסתר סקורניק: הם לא מקבלים בטלפון גם.

אסתר סקורניק: אתה צריך לבוא לתחנת משטרה.

אברהם מיכאלי: אם אני מדווח על תלונה בשטח אני לא צריך לבוא אליהם.

אברהם מיכאלי: אני מדבר בטלפון, הם באים.

מאיר שטרית: היה מקרה, אחד רואה שגונבים לו את האוטו.

מאיר שטרית: רואה את הגנבים ליד האוטו.

מאיר שטרית: מצלצל למשטרה, אומר, דחוף תבואו, גונבים את האוטו.

מאיר שטרית: אני מצטער אמר, אין לנו ניידת.

מאיר שטרית: מצלצל אחרי חמש דקות אומר, יש רצח.

מאיר שטרית: רוצחים פה עכשיו מישהו ברחוב.

מאיר שטרית: מהר 5 ניידות מגיעות.

מאיר שטרית: הוא יוצא אליהם.

מאיר שטרית: הם אומרים לו, מה אתה דיווחת?

מאיר שטרית: אין שום דבר.

מאיר שטרית: גונבים לי את האוטו, גונבים לי את האוטו.

מאיר שטרית: אז אומר לו השוטר, למה דיווחת דיווח שקר?

מאיר שטרית: ענה לו, למה אמרת שאין לך ניידת?

בועז דולב: אני רוצה לחזור למצגת ולעבור לנושא של מה שאנחנו קוראים doing business .

בועז דולב: כמעט האתגר הכי גדול שאנחנו מתעסקים בו היום.

בועז דולב: אני מראה לכם על המסך את הנושא של רישוי עסקים.

בועז דולב: התהליך היום של רישוי עסקים הוא שבעצם אזרח או בעל עסק שרוצה לעשות רישוי לעסקים מתמודד, אני אספור את זה יחד איתכם, מול 11 גופים בירוקרטים שמולם הוא חייב לדבר.

בועז דולב: לצורך העניין מול המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, תמ"ת, משטרה, כיבוי אש, שירות וטרינרי, כל אחד מהם יכול להפריע או לסייע בתהליך של רישוי עסקים.

בועז דולב: השאלה המאוד יפה היא כמה זמן לוקח לעשות?

אברהם מיכאלי: 3 חודשים.

בועז דולב: שלושה חודשים זה במקרה הטוב.

בועז דולב: מדובר אל 170 יום בממוצע ומדובר על זה שבעצם 60% מהעסקים במדינה אין להם רישיון עסקים שזה מספר מעניין.

בועז דולב: מה שאנחנו עשינו באנו ויצרנו תהליך חדש שהוביל אותו אגף תקציבים באוצר ובעצם יש היום מסלול ירוק שייכנס לתוקף בינואר 2010 שאומר שכל הגופים האלה חייבים לענות תוך פרק זמן מסוים של עד 30 יום.

בועז דולב: בהנחה שהם לא ענו האזרח או העסק מקבל רישוי עסק באופן אוטומטי.

בועז דולב: זה נקרא המסלול הירוק.

בועז דולב: בתוך זה אנחנו מכניסים כמובן את מערכת המחשב או את המערכת שבה האזרח יוכל להגיש את הבקשה מול המערכת שלנו ואנחנו בעצם נעביר את זה לכל הגורמים.

מאיר שטרית: מה זאת אומרת יענו?

מאיר שטרית: אם עסק צריך אישור ממשרד הבריאות, משרד הבריאות צריך לבדוק את העסק, לראות שהוא עומד בתקנים.

מאיר שטרית: הוא לא יכול לעשות את זה דרך האינטרנט.

בועז דולב: משרד הבריאות חייב לבצע את התהליך תוך 30 יום.

בועז דולב: בהנחה שלא עשה זאת מקבל את המסלול הירוק המקוצר.

בועז דולב: הוא מאוד מעניין.

בועז דולב: ואם משרד צריך לעשות את זה אז אין צורך שהאזרח יפתח עוד פעם טופס ויגיש.

בועז דולב: הכול מועבר בנקודה אחת.

בועז דולב: one stop shop ועובר בעצם לכל המשרדים והם מבצעים את התהליך.

בועז דולב: תהליך מאוד קשה.

אופיר בן אבי: בועז, רק אם לדייק, המסלול הירוק, המשמעות שלו היא מתן רישיון עסק לשנה באופן אוטומטי.

אופיר בן אבי: במהלך השנה הזאת אותו גורם ממשלתי שאמור לאשר צריך להגיע פיזית לבצע את הבדיקה שלו.

אופיר בן אבי: המערכת שפותחה פה תתמוך בתהליך הזה.

מאיר שטרית: הלוואי.

מאיר שטרית: זה רעיון יותר נכון.

מאיר שטרית: שיתנו אישור אוטומטי, יתנו קצת אמון בציבור.

מאיר שטרית: הוא יפתח את העסק, יש לו אישור שנה.

מאיר שטרית: בשנה הזאת אנחנו נבדוק את כל העניין, אם משהו לא בסדר תתקן.

מאיר שטרית: לא תתקן, נסגור לך את העסק.

מאיר שטרית: זה הרבה יותר הוגן מאשר לטרטר את האזרח המון זמן.

מאיר שטרית: אגב המציאות היא שרוב האנשים לא מוכנים לחכות לכל הבירוקרטיה הזאת, מצפצפים, ופותחים את העסקים בלי אישור.

מאיר שטרית: זה מה שקורה.

מאיר שטרית: אילו היו פועלים במהירות לא היה קורה מצב כזה.

מאיר שטרית: ואני אומר בצער שיש היום בארץ 70 אלף מבנים בלי רישיון, כולל אולמות שמחות, מפעלים, עסקים, שהתייאשו מזמן מהדרך וגם לא מוציאים רישיון בנייה.

מאיר שטרית: עכשיו אם היתה בארץ אכיפה הדוקה.

מאיר שטרית: אדם בונה, אתה הורס.

מאיר שטרית: לא שואל שאלות.

מאיר שטרית: אתה בנית בלי רישיון, הורסים קודם כל אחר כך מדברים, לא היו בתים בלי רישיון.

מאיר שטרית: אבל לצערי זה לא קורה.

מאיר שטרית: זה גם גורם נזק אדיר לציבור כי ברגע שבן אדם גומר לבנות את הבית שלו או את העסק שלו ורק אז מוציאים צו הריסה בגלל הבירוקרטיה הארוכה של הממשלה זה נהיה אסון לאדם כי הוא כבר בנה את הבית.

מאיר שטרית: אם היית הורס לו ביום שהוא שם את הבלוק הראשון אז אתה יודע שהנזק שלו הוא קטן מאוד.

מאיר שטרית: לא עשית לו שום נזק.

מאיר שטרית: הוא ידע שאסור לבנות.

מאיר שטרית: הוא צריך להוציא את הרישיון בשביל לבנות.

מאיר שטרית: הפרוצדורה הממשלתית צריכה לפעול גם בראיה איך האזרח חושב.

מאיר שטרית: כיוון שאזרחים סך הכול לא רוצים לעבור על החוק.

מאיר שטרית: אבל הם בקלות יעברו על החוק אם הם יחשבו שאין אכיפה.

מאיר שטרית: זה נורא פשוט.

מאיר שטרית: יש ויכוח במשרד התחבורה, משרד די גדול, ראינו במשרד התחבורה בזמנו כאשר היה דוח שיינין ש-18% מההרוגים בתאונות בשנה נהרגים מאנשים שעוברים ברמזור אדום.

מאיר שטרית: זה הרי מזעזע.

מאיר שטרית: היו אותה שנה נגיד 400 הרוגים, 18% זה כמעט מאה הרוגים.

מאיר שטרית: אנשים עוברים ברמזור אדום וגרמו לתאונה.

מאיר שטרית: אז אמרתי יש דרך נורא פשוטה לפתור את זה.

מאיר שטרית: איך?

מאיר שטרית: לשים בכל צומת מצלמות.

מאיר שטרית: כולם.

מאיר שטרית: שתצלם כל עבירה.

מאיר שטרית: אמרו מה?

מאיר שטרית: זה יגבה מהציבור המון כסף.

מאיר שטרית: אמרתי לא.

מאיר שטרית: אני לא רוצה לגבות גרוש אחד מהציבור.

מאיר שטרית: המתנה היא הפוכה.

מאיר שטרית: אם הציבור ידע להערכתי שבכל צומת של רמזור יש מצלמה אף אחד לא יעבור ברמזור אדום.

מאיר שטרית: זה נורא פשוט.

מאיר שטרית: יודעים שיש אכיפה, לא יעברו.

מאיר שטרית: אין אכיפה יעברו.

טל הרמתי: לגבי הנושא הזה של מספר התחנות צריך להבין שהמהפכה הגדולה היא לא העובדה שמתיירת העבודה.

טל הרמתי: האינטרנט לא מחליף את העבודה של משרד הבריאות בבדיקה.

טל הרמתי: אבל מה שהאינטרנט כן יעשה הוא יאפשר לאזרח לא לכתת את רגליו.

טל הרמתי: את האזרח לא מעניין העובדה שיש 11 רשויות.

טל הרמתי: הוא ממש לא צריך לרוץ בין הרשויות.

טל הרמתי: הוא צריך להגיש בקשה למקום אחד.

טל הרמתי: לצורך העניין המקום המרכזי הזה יעביר את האחריות בין השלבים, בין המשרדים השונים.

טל הרמתי: האזרח ידע בכל נקודת זמן מה סטטוס הטיפול בבקשה שלו.

טל הרמתי: לשם אנחנו רוצים להגיע.

טל הרמתי: זאת אולי אחת המהפכות היותר גדולות שאנחנו רוצים לגרום להן.

בועז דולב: עוד דבר בעניין הזה, הבעיה הכי גדולה או האתגר הכי גדול זה בעצם כאשר מסתכלים על הרבה מאוד תהליכים כאלה שיש היום בממשלה ששותפים להם הרבה מאוד גופים היכולת שלנו כמתווך להחליט איך ייראה שירות חדש כזה שהוא שירות של one stop shop, תלויה בשינוי חקיקה והסכמה של כל אחד מהגופים האלה וביכולת שלנו לכפות תהליך חדש.

בועז דולב: פה בעצם האתגר הגדול שאנחנו נעמוד מולו בשנים הקרובות.

בועז דולב: אנחנו רואים למשל בנושא של היתרי בנייה, כמה הקשר בין הרשויות המקומיות ובין הגופים שעוסקים בהיתרי בנייה מייצר היום את התהליך שאנחנו מנסים להוביל כיום לשינוי שלו.

בועז דולב: אני יכול להגיד שכבר יש מערכת מידע שמתעדת את כל השלבים הבירוקרטים.

בועז דולב: במהלך השנה יש צוות שלם שמטפל בנושא של doing business והמטרה שלו לייצר תהליך חדש בנושא של היתרי בנייה.

בועז דולב: אני מקווה שזה יזוז.

בועז דולב: עוד פעם, זה לא תלוי בטכנולוגיה.

בועז דולב: כאן לא מדובר בכלל על טכנולוגיה.

בועז דולב: לגבי תשתיות קיימות.

בועז דולב: ממש סקירה קצרה של תשתיות קריטיות קיימות בתוך המערכת.

בועז דולב: תשתית של אבטחת מידע היא בעצם התשתית שמאפשרת לנו היום בממשל הזמין לפרוש את כל השירותים לציבור לכל משרדי הממשלה.

בועז דולב: צריך להבין בנושא של השחתת אתרי ממשלה באינטרנט, שיבוש או גניבה של המידע הממשלתי מתוך מערכי המידע שקשורים לאינטרנט, גם ניסיון גניבה של כסף משירות התשלומים, צריך להבין שמדובר על מאות אלפי תשלומים, או מיליוני תשלומים בשנה ועל מיליארדי שקלים שבעצם נמצאים שם.

בועז דולב: מחייבים אותנו להקים יחידה שהיא יחידה מיוחדת שמטפלת היום באבטחת מידע באינטרנט.

בועז דולב: יש צוות שלם שעובד 24 שעות ביממה 7 ימים בשבוע ושומר על אתרי הממשלה באינטרנט מזה כעשור.

בועז דולב: אחת ההצלחות הכי גדולות מבחינת ההגנה על המערכות האלה, לא נתקלתי במערך כזה טוב ומיומן שעושה את זה בהרבה מאוד מקומות.

בועז דולב: כמובן שלא רק בסקטור העסקי, וגם במדינות אחרות קשה מאוד למצוא הבנה כזאת ויכולת כזאת להגן על המידע כמו שנמצא אצלנו.

בועז דולב: הנושא של פורטל gov.

בועז דולב: il.

בועז דולב: נושא מספר שתיים.

בועז דולב: פורטל gov.

בועז דולב: il הוא תשתית שמשמשת את השער לכלל משרדי הממשלה, אלפי דפי מידע.

בועז דולב: בכל חודש נוספים שם דברים חדשים.

בועז דולב: אחד הדברים היותר מעניינים זה המדריכים שמה.

בועז דולב: תיכנסו ל-gov.

בועז דולב: il למדריכים.

בועז דולב: יש שמה פשוט מדריכים מדהימים שמקצרים לנו את היכולת ואת הזמן שאנחנו מקדישים כדי להבין איך לעשות פעולות מול הממשלה.

בועז דולב: אם אנחנו מדברים על ביקורים אז ממוצע המבקרים, unique visitors בכל חודש באתר הוא בסביבות 600 אלף.

בועז דולב: כשאנחנו מסכמים את סך הכול הכללי אנחנו צופים שבשנת 2009 נגיע למשהו בסביבות 7 מיליון.

בועז דולב: אני מדבר כאן על unique visitors.

בועז דולב: לא על כמה ביקורים היו.

בועז דולב: ביקורים יש הרבה יותר.

בועז דולב: אני אוכל להראות את הנתונים ישר מבסיסי הנתונים.

בועז דולב: לגבי הנושאים.

בועז דולב: הנושאים המבוקרים ביותר בפורטל gov.il הם רכב ותחבורה.

בועז דולב: המדריך הנקרא ביותר הוא המדריך לנוהגים ברכב ואחריו המדריך להנפקת תעודות במשרד הפנים.

בועז דולב: 30 אלף איש בכל חודש משתמשים במדריך לרישיון רכב או רישיון נהיגה בתוך המערכת הזאת.

בועז דולב: דוח ממשל זמין נמצא ב-www.

בועז דולב: gov.il.

בועז דולב: תחת הדוח הזה סיכמנו בעצם את כל הפעילות של כל משרדי הממשלה ב-2008.

בועז דולב: אפשר לראות שמה, יש משרדים, תשימו לב שהציון לחמשת הראשונים מגיע עד ל-57% מתוך מאה.

בועז דולב: אחרי זה הוא יורד לפחות מ-50%.

בועז דולב: זאת אומרת הציונים לא גבוהים.

בועז דולב: צריך להבין שאנחנו יודעים לבקר את עצמנו ויודעים לראות גם מה הנקודות שבהן צריך להשתפר.

בועז דולב: המשרדים שהם הטובים ביותר השנה זה הרשות לניירות ערך, משרד התמ"ת, משרד האוצר, משרד החינוך ומשרד הגנת הסביבה.

בועז דולב: אפשר לצייץ על חינוך.

נדב שרייבמן: רק הערה אחת.

נדב שרייבמן: על דוח ממשל זמין הוא לא בודק את אתרי הממשלה אלא בודק את משרדי הממשלה.

נדב שרייבמן: כלומר הוא בודק גם אתרים אבל גם שירותים ודברים נוספים שהם באחריות המשרד ולאו דווקא מתבטאים באתר האינטרנט שלהם.

בועז דולב: נכון.

בועז דולב: שירות התשלומים, בעצם התשתית של כל התשלומים בממשלה היא מערך תשלום המבוסס היום על הסכמי חשכ”ל עם הבנקים.

בועז דולב: אפשרות התשלום היא או בכרטיס אשראי עד לסך של עשרת אלפים שקל או בהעברה בנקאית ותשלום עם כרטיס חכם ללא הגבלת סכום.

בועז דולב: בקרוב אנחנו מוסיפים תשלומים בהוראות קבע.

בועז דולב: כמות העסקאות בשירות התשלומים בכל שנה הכפילה את עצמה.

בועז דולב: בגלל המצב הכלכלי בסוף 2008 אין גידול גדול בכמות העסקאות.

בועז דולב: לגבי הסכומים הכספיים גם כאן יש גידול.

בועז דולב: אנחנו מגיעים למשהו כמו 7 מיליארד שקלים השנה כאשר בכל שנה, התחלנו ב-2004 עם 600 מיליון שקלים.

בועז דולב: ההתחלה היתה אני חייב לספר את זה של אז שר המשפטים מאיר שטרית שעשה את מבצע חיסול קנסות התעבורה והוא בעצם נתן לנו את ה-boost הראשוני בתוך התהליך הזה והביא אותנו למקום שבו אנחנו נמצאים.

בועז דולב: בוא נגיד לך תודה.

בועז דולב: אם היית מקים סטרט אפ אז היית היום עשיר.

מאיר שטרית: אני אספר לך אנקדוטה.

מאיר שטרית: כאשר אני יזמתי את מבצע קנסות, בשביל בתי משפט ותעבורה וזה, האוצר, אגף תקציבים, אני הצעתי להקים לגביית קנסות.

מאיר שטרית: במשרד האוצר, באגף תקציבים אמרו לי מה פתאום?

מאיר שטרית: התנגד.

מאיר שטרית: כמה עולה?

מאיר שטרית: 30 מיליון שקל.

מאיר שטרית: אמרתי תראו, מה הבעיה שלכם?

מאיר שטרית: מה זאת אומרת?

מאיר שטרית: 700 מיליון שקל הציבור חייב.

מאיר שטרית: אם אני לא יכול לגבות את הכסף הזה אז אתם מוותרים על 700 מיליון שקל בעד הוצאה של 30 מיליון?

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: לא תגבה את הכסף.

מאיר שטרית: אמרתי, אוקיי, בואו נתערב.

מאיר שטרית: בואו נקבע סכום שאם אני מגיע אליו בגבייה דרך האינטרנט אתם משלמים את הכסף להקמת האגף, גביית קנסות.

מאיר שטרית: הוא אמר סכום.

מאיר שטרית: כמה אתם רוצים?

מאיר שטרית: אמרו 80 אלף.

מאיר שטרית: אמרתי, אני מסכים מאה אלף שקל.

מאיר שטרית: אמרו, לא, לא, זה נמוך מדי.

מאיר שטרית: אמרתי מה נמוך?

מאיר שטרית: אתם הצעתם 80 אלף שקל, אני מציע מאה אלף שקל.

מאיר שטרית: לא.

מאיר שטרית: נמוך מדי.

מאיר שטרית: העלינו את הסכום ל150 מיליון.

מאיר שטרית: במבצע הקנסות המדינה גבתה 700 מיליון שקל.

מאיר שטרית: היו לילות ששילמו בכל לילה 20 מיליון שקל באינטרנט.

מאיר שטרית: עכשיו האוצר כמובן שילם את הכסף.

מאיר שטרית: באמת הוקם המרכז לגביית קנסות שגובה הרבה הרבה כסף.

מאיר שטרית: אני צריך לקחת אחוזים.

מאיר שטרית: תתנו לי 10% מכל הגבייה תעשו אותי מאושר.

מאיר שטרית: משרד המשפטים אני מתכוון.

אברהם מיכאלי: אני לפני 20 דקות אישרתי תקנות הוצאה לפועל.

מאיר שטרית: אבל את המהפכה הזו אני יזמתי.

בועז דולב: שירות הטפסים הולך ומתרגם את כל הטפסים לטפסים מקוונים.

בועז דולב: הבעיה הגדולה עם שירות הטפסים שחסרה כאן תעודת זהות חכמה כדי לחתום על הטפסים.

בועז דולב: רק כדי שתסתכלו על הסטטיסטיקות בחציון ראשון 2009,

מאיר שטרית: נקודת החולשה היא מי יחזיר את הטפסים.

מאיר שטרית: מי יענה?

מאיר שטרית: הממשלה היום לא בנוי לזה לצערי.

בועז דולב: יש שירותים שאפשר לדווח.

מאיר שטרית: 140 טפסים ראיתי או 250 טפסים שאפשר לדווח מלא.

בועז דולב: יש 600 טפסים.

מאיר שטרית: אז איזה טפסים אלה?

מאיר שטרית: לא צריך להחזיר אותם?

מאיר שטרית: תן לי דוגמה של טופס.

בועז דולב: בבקשה ניסים תן דוגמה של טפסים ממשרד הפנים שממלאים.

מאיר שטרית: לא שממלאים.

מאיר שטרית: שלא יכולים לשלוח.

בועז דולב: כן.

בועז דולב: כן.

ניסים אליאסף: בקשה לתעודת לידה.

ניסים אליאסף: איתור מן.

מאיר שטרית: איתור מן מוחזרת לאיש תשובה?

ניסים אליאסף: כן.

ניסים אליאסף: כן.

ניסים אליאסף: גם בקשה לתעודת לידה, גם דרכון אתה בעצם ממלא היום טופס ושולחים לך הביתה.

ניסים אליאסף: אתה לא צריך להגיע לשום מקום.

מאיר שטרית: זה בסדר.

מאיר שטרית: אני מדבר על טפסים שצריך למלא, צריך להגיש למישהו.

מאיר שטרית: היום אחת הבעיות במערכת היא שצריך מישהו שיקלוט טפסים ויגיב באמת.

שמעון ברונר: אנחנו בשיתוף קהילה ורשות המיסים, עמילי המכס, רישיונות יבוא, מגישים דרך האינטרנט.

שמעון ברונר: דרך קהילה עובר אלינו למשרד לטיפול.

שמעון ברונר: מאיתנו התהליך אוטומטי הולך לרשות המיסים.

שמעון ברונר: האיש אם בסוף היום הוא לא מקבל את האישור לייבא הוא כבר מצלצל מה קרה.

שמעון ברונר: מהבית הוא כבר רואה באיזה סטטוס, באיזה משרד זה תקוע.

בועז דולב: בחציון הראשון של 2009 הורדו 1.1 מיליון טפסים מהאינטרנט.

בועז דולב: עלייה של 61% לעומת 2008.

בועז דולב: צריך להבין שקודם כדי לקבל טופס כזה,

מאיר שטרית: האלטרנטיבה היו צריכים מליון איש לבוא למשרדי הממשלה.

בועז דולב: נכון.

בועז דולב: נכון.

בועז דולב: אתה צריך להבין את המשמעות של הדבר הזה.

מאיר שטרית: אולי צריך לצמצם את מספר העובדים.

מאיר שטרית: חברים תראו, שלא יהיו אי הבנות אני לא מציע לפטר אף אחד מעובדי המדינה.

מאיר שטרית: אבל לא מוכרחים להחליף את כולם.

מאיר שטרית: עם הזמן אנשים פורשים לגמלאות.

מאיר שטרית: אתה לא צריך לקחת חדשים.

טל הרמתי: אין לנו ספק שהמיומנויות התחלפו לאורך השנים.

בועז דולב: בעיקרון אם לפני 4 שנים זמן השירות לממשלה במשרדים מסוימים היה 3 שעות המתנה, היום זה ירד לשעה וחצי או לשעה.

בועז דולב: זאת אומרת אנחנו רואים שבעצם כביש שש הזה נקרא לזה שפתחנו באינטרנט מקצר ומשביח את השירות בתוך סניפי השירות, ועדיין לא הגענו למצב שאין ממש תורים.

בועז דולב: אז כשנגיע לשם אני מניח שאפשר יהיה לחשוב גם על זה אבל זה ממש לא מה שאנחנו עושים כרגע.

בועז דולב: דרך אגב הטפסים הנפוצים ביותר בשירות הלאומי, אפשר לראות במקום ראשון, תסתכל זה בשבילך, 198 אלף טפסים בנסח טאבו.

בועז דולב: אגרות טאבו עוד 139 אלף.

בועז דולב: רשות המיסים, מס הכנסה, 110 אלף משתמשים.

בועז דולב: טופס דיווח על עוזרת בית בביטוח לאומי 100 אלף טפסים.

בועז דולב: רישיונות רכב.

בועז דולב: יש כאן פשוט כמויות ענקיות של אנשים שעושים את הדבר הזה.

בועז דולב: אני סיימתי.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: יש לכם עוד דברים מהצד שלכם?

טל הרמתי: אני כן הייתי רוצה ברשותך שתי מילים על נושא של פורטל עסקים.

טל הרמתי: הממשלה מפתחת והיא תהיה זמינה החל מהרבעון הראשון של 2010 מהפכה בכל הנושא של הרכש והעבודה אל מול הספקים של הממשלה.

טל הרמתי: המהפכה היא בזה שאם בתור ספק (א) התמודדת בתור על מכרז כזה או מכרז אחר, לא תמיד ידעת מתי יצאו המכרזים, לא תמיד תהליך המכרז היה תהליך שהוא מקוון.

טל הרמתי: יש שאלות ותשובות אז עבדו הרבה עם אי מייל אבל לא ממש ידענו את הסטטוס.

טל הרמתי: זה פעם אחת.

טל הרמתי: פעם שנייה בתור ספק שעובד מול הממשלה ונותן הזמנה למשרד א' וחשבונית למשרד ב' הספקים היו רוצים איזשהו מנגנון מהממשלה שייתן להם תמונה כוללת של סך הכול העסקאות שלהם עם הממשלה וזה בדיוק מה שהולך להיות החל מהרבעון הראשון 2010 ואילך.

טל הרמתי: גם כן זה פרויקט שיש בו כמה שלבים.

טל הרמתי: הנקודה החשובה פה היא שקודם כל תהליך המכרז הולך להיות תהליך מקוון.

טל הרמתי: זאת אומרת החל מהפרסום דרך האפשרות של כל ספק וכל אזרח לבוא ולהגיד אני מתעניין בתחומים האלה ואני רוצה לדעת מתי יוצא מכרז בתחום שלי דרך האפשרות להגיש את ההצעות וגם את השאלות בצורה מקוונת, לראות את כל הפינג פונג הזה במקום מרכזי אחד מעין פורטל שיש לכל ספק.

טל הרמתי: שוב, מבוסס על הזדהות חזקה.

טל הרמתי: לטעמנו לפחות זו אחת המהפכות הגדולות ועם קשר הדוק מאחורי המסך למרכבה.

טל הרמתי: אחת המהפכות הגדולות ביותר שאנחנו נעשה בהיבט של השירותים שלנו מול הספקים של הממשלה במהלך הזמן הקרוב.

טל הרמתי: התהליך המכרזי כולו חצי ראשון של 2010, זה נמצא בשלבים סופיים של פיתוח ומימוש.

טל הרמתי: יש ועדת היגוי לפרוייקט הזה.

טל הרמתי: מערב מספר משרדי ממשלה.

טל הרמתי: מרכז את מנהל הרכש הממשלתי, ואני מניח שהמהפכה הגדולה תהיה במהלך 2010.

טל הרמתי: אנחנו מקווים עד סוף 2010 להשלים את כל התהליך מקצה לקצה.

טל הרמתי: אבל 2010 תהיה שנה של הרבה מאוד הפתעות טובות בהיבטים האלה.

אסתר סקורניק: המחירים יחייבו את כל משרדי הממשלה?

אסתר סקורניק: זאת אומרת כל משרד ממשלה יהיה חייב לקנות לפי המחיר הזה או שהוא יוכל לקנות באופן עצמאי?

טל הרמתי: אנחנו התבלבלנו פה בין שני נושאים שונים.

טל הרמתי: יש נושא אחד שהוזכר קודם על ידי בועז וגם על ידי חבר הכנסת שיטרית של מה שנקרא מכרזים מרכזיים שחלקם נעשים בצורה באמת דינימית ומקוונת וחלקם לא.

טל הרמתי: שם המחירים מחייבים.

טל הרמתי: עדיין כל אחד ואחד מהמשרדים בפעילותו השוטפת מוציא הרבה מאוד מכרזים באופן שוטף.

טל הרמתי: המערכת הזאת תשמש גם את מנהל הרכש המרכזי וגם כל אחד ואחד ממשרדי הממשלה להוצאה, לפרסום ולניהול.

טל הרמתי: כל התהליך המכרזי של כל המכרזים גם אלה שהם עושים אצלם בתוך המשרד לרכישה של ציוד, שירותים שנדרשים לפעילות של המשרד.

אסתר סוקרניק: כן אבל הפרטים שהם משותפים לכל משרדי הממשלה?

טל הרמתי: הפרטים שמשותפים במחירים האלה זה כבר קורה היום.

טל הרמתי: המכרזים המרכזיים אפשר לראות באתר של מנהל הרכש, mr.gov.il, אפשר לראות כבר את כל המכרזים המרכזיים, את המחירים.

מאיר שטרית: כאשר החשב הכללי נגיד עושה מכרז לקנות כיסאות יש מחיר לכיסא, מי שקונה לא צריך לעשות מכרז.

מאיר שטרית: משרד פונה לספק.

אסתר סוקרניק: המשרד יכול להוציא עכשיו מכרז עם כיסאות קצת אחרים.

מאיר שטרית: גם היום הוא עושה.

מאיר שטרית: היום הכיסאות מוצעים במכרזים אחרים.

מאיר שטרית: האמת היא זה לא תקין בעיניי כיוון שאם יש כיסאות ספציפיים שהם מתאימים לכולם אין סיבה שירצו אחרים.

מאיר שטרית: אבל משרד יכול לעשות מכרז.

מאיר שטרית: מה קורה כשהוא עושה מכרז?

מאיר שטרית: קודם כל הוא צריך לנסח את המכרז.

מאיר שטרית: אחר כך הוא צריך לפרסם אותו בעיתון.

מאיר שטרית: זה הרבה מאוד כסף.

מאיר שטרית: לאחר מכן צריך לחכות שתקום ועדת מכרזים.

מאיר שטרית: אחר כך צריך להביא את ההצעות לועדת מכרזים.

מאיר שטרית: באים הספקים, יש להם הערות.

מאיר שטרית: זה תהליך של חודשים ארוכים.

מאיר שטרית: כל הרעיון שאפשר לעשות מכרז באינטרנט, אנשים יודעים שיש מכרז באינטרנט, יכולים לגשת לאינטרנט לקבל תוצאה על המקום בזמן המכרז בו בזמן.

מאיר שטרית: אפשר לפעמים למרוט את השערות מהזמן שלוקח לעבור תהליך מכרז במשרד.

מאיר שטרית: מהרגע שמתחילים בו ועד שהוא נגמר לפעמים חצי שנה ויותר.

מאיר שטרית: אני לא מגזים.

מאיר שטרית: אלה דברים שוליים.

מאיר שטרית: כאשר אפשר כמובן לקצר את הזמן הזה בצורה דרסטית.

טל הרמתי: המכרזים המרכזיים בין היתר מה שהם עושים המשרדים לא מחפשים בהרבה מאוד מקרים את הדרך להימלט מהם, כי ראשית הם מאוד נוחים.

טל הרמתי: לצורך העניין יש מכרז מרכזי על מחשבים או על מדפסות.

טל הרמתי: ראשית המחירים שם הם מחירים מאוד מאוד אטרקטיביים.

טל הרמתי: ושנית, מבחינת נוחיות.

טל הרמתי: לא כל משרד צריך להתעסק עם התהליך המכרזי שתואר פה בכישרון יתר על ידי חבר הכנסת.

טל הרמתי: זה רק להוציא הזמנה.

טל הרמתי: יש בזה הרבה מאוד יתרונות.

טל הרמתי: היתרונות האלו מנוצלים כבר כיום.

מאיר שטרית: אני רק מציע לכם במכרזים הממשלתיים של החשב הכללי להכניס אפשרויות עדכון.

מאיר שטרית: אני אסביר איפה הבעיה.

מאיר שטרית: נגיד מכרז למחשבים.

מאיר שטרית: אתה מוצא מחשב IBM כך וכך איקס.

מאיר שטרית: אתה פונה לספק.

מאיר שטרית: אתה צריך נגיד יותר זיכרון.

מאיר שטרית: אתה צריך נגיד עוד שני מגה ובייט זיכרון.

מאיר שטרית: זה מופיע במכרז?

טל הרמתי: היה ולא רק זה, בציודים כאלה ב- commodities כאלה המשרד עצמו מתרענן כל חצי שנה, או רבעון, או שנה.

טל הרמתי: זה תלוי עד כמה הטכנולוגיה היא טכנולוגיה עם התחלפות מהירה.

טל הרמתי: אבל התשובה היא זה נעשה כיום.

מאיר שטרית: נדבר קצת על בעיות.

מאיר שטרית: אחת הבעיות המרכזיות שאני רואה בכל הסיפור של ממשל זמין זו העובדה שבעצם עדיין כל משרד עושה מה שהוא רוצה.

מאיר שטרית: אתם צריכים ליצור מצב שבו כאשר מדברים למשל על פורטל ממשלתי וזו היתה הכוונה כשקבעו שיהיה ממשל זמין בשנת 2004 כשהממשלה אישרה אותו זו היתה הכוונה, מאחר ואני הגשתי את התוכנית אז לממשלה אז אני עוד זוכר את זה.

מאיר שטרית: הכוונה היתה שממשל זמין יהיה אחראי לכך לאשר כל פורטל ממשלתי.

מאיר שטרית: שיהיה גוף אחד, כתובת אחת שהיא גוף מסנן שכל משרד שרוצה להקים יהיו בדיוק מה תהיה התוצאה הסופית של זה.

מאיר שטרית: אחרת כשאין שליטה מרכזית אתה אף פעם לא תגיע לאחידות בממשלה.

מאיר שטרית: והרעיון של ממשל זמין היה באמת להביא לאותה אחידות.

מאיר שטרית: זה היום לא קורה.

מאיר שטרית: ואם אני מבין נכון אין את השיניים היום לחשב הכללי או לממשל זמין להבטיח שבאמת תהיה איזושהי תפיסת עולם, אסטרטגיה שמוחלת באופן אוטומטי על כל משרדי הממשלה.

מאיר שטרית: אני רוצה להגיד לכם מראש כמפתח שאני בהחלט שוקל להגיש הצעת חוק לממשל זמין.

מאיר שטרית: לתת שיניים לממשל זמין שיבטיח שתהיה איזושהי שליטה מעורבת ולא איש הישר בעיניו יעשה.

טל הרמתי: בהקשר הזה מספר דברים.

טל הרמתי: ראשית, הוזכר קודם פרוייקט שנקרא gov.

טל הרמתי: x אנחנו הגדרנו במאמצים לא קטנים סטנדרט.

טל הרמתי: הוגדר סטנדרט.

טל הרמתי: אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך מאוד מעניין של יישור קו באותו סטנדרט.

טל הרמתי: הסטנדרט כולל גם מה שנקרא נראות, גם אלמנטים של נגישות, חשוב מאוד, וגם לצורך העניין אותן שיניים שאתה מחפש.

טל הרמתי: אני רוצה רק להזכיר או להגיד שחלק מהתחומים לדוגמה בתחום של אבטחת מידע אתר לא נכנס למערך ממשל זמין אם אין הוא לא עומד בסטנדרטים מספיקים של אבטחת מידע.

טל הרמתי: להגיד לך שיש שיניים, זו אכן נקודת תורפה.

מאיר שטרית: אם המשרד לא מתעניין אז הוא לא ייכנס.

מאיר שטרית: זה לא מספיק.

מאיר שטרית: כדי ליצור מצב שבכל משרד אכן יקום אתר ויקום הסטנדרט המתאים.

מאיר שטרית: לא להשאיר את זה חופשי להחלטת המשרד אם להקים או לא להקים.

מאיר שטרית: זאת אומרת הרעיון הוא לתת שירות לציבור.

מאיר שטרית: אם הציבור צריך לקבל שירות ממשרד מסוים ואותו משרד לא מעניין אותו השירות האינטרנטי או האתר שלו לתת שירות לציבור אז הוא יישאר באותו מצב.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך ליצור מצב שבו לא יהיה חופש.

מאיר שטרית: כל משרד יהיה חייב להקים אתר ולהכניס את התכנים שלו אבל הציבור צריך לקבל את השירות.

מאיר שטרית: זה כל הרעיון.

בועז דולב: אני מסכים עם דבריך.

בועז דולב: בנושא של SLA או קביעת רמת שירות של כלל משרדי הממשלה באינטרנט הוא משהו שחייבים לעשות אותו.

בועז דולב: לצורך העניין יכול להיות בחוק.

בועז דולב: הממשלה לא קבעה שום מדד שאומר שבעצם צריך להיות שירות באינטרנט.

בועז דולב: את הדבר הזה חייבים למסד, חייבים להפוך אותו לתקנות.

בועז דולב: או על ידי תקנות של החשב הכללי או על ידי חוק ממשל זמין.

בועז דולב: אני מצדד בחוק ממשל זמין.

בועז דולב: אני חושב שהגיעה העת להגדיר בדיוק מה יהיה הדלפק הממשלתי באינטרנט.

בועז דולב: מה יהיו השירותים הטכנולוגיים שהוא ייתן.

בועז דולב: מה תהיה התרומה שלו לאזרחים ולעסקים.

מאיר שטרית: בבקשה.

רונן סולומון: תודה.

רונן סולומון: עורך דין רונן סולומון מאיגוד לשכות המסחר.

רונן סולומון: ראשית אנחנו כמובן מברכים על ממשל זמין.

רונן סולומון: יש לי כמה הערות גם לאור הנתונים שהוצגו.

רונן סולומון: נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה במחצית הראשונה של 2009 נכון להיום יש קצת למעלה מ-450 אלף עסקים.

רונן סולומון: 85% מהם זה עסקים קטנים ובינוניים, עד 10 עובדים, או מחזור של עד 10 מיליון שקלים.

רונן סולומון: הוצע כאן שהליך הרישוי של העסקים זו פרוצדורה של בערך חצי שנה.

רונן סולומון: אני גם אסביר לאדוני יושב ראש הוועדה למה זה לוקח חצי שנה.

רונן סולומון: כי יזם יוצא לתערוכה בחו"ל, יזם צעיר, אפילו חייל משוחרר, זיהה פוטנציאל לייצא מוצר ישראלי או לייבא מוצר מחו"ל לישראל, רוצה להתחיל את הפרוצדורה ואז הוא נתקל בבירוקרטיה, תרוץ מהמשרד הזה למשרד הזה.

רונן סולומון: למשטרה, כיבוי אש, למשרד כזה או אחר לקבל רישיון.

רונן סולומון: בינתיים אתה לא יכול להפסיד שום מכרז, שום הזדמנות, ומתחילים לעבוד.

רונן סולומון: ולכן אנחנו מוצאים את עצמנו בנתונים שהייתי קורא להם אפילו מזעזעים שכפי שהוצג כאן 60% מהעסקים אין להם רישוי עסקים.

רונן סולומון: נושא ממשל זמין לעסקים הוא קריטי כי יש עלות רגולטורית לאזרח בלי שאני חס וחלילה פוגע באזרח כזה או אחר, גם אני אזרח, לעבוד מול ממשק אינטרנטי זה חוסך זמן ונוחות.

רונן סולומון: לעסק זה עלויות רגולטוריות, בהנחה שעסק צריך לשבת ולעמוד בתור שעות, לשלוח טפסים בפקסים ולא לדעת בכלל אם הפקס הגיע, אם הגיע בכלל, זה עלות רגולטורית עצומה שעסקים מוציאים אני לא יודע כמה אבל אני יכול להעריך במאות מיליונים בשנה.

רונן סולומון: הערכה גסה אני אומר.

רונן סולומון: עוד פעם אין נתונים.

רונן סולומון: הוצע כאן איזשהו דירוג סטטיסטי כזה או אחר של רשות ניירות ערך מופיעה בו ראשונה.

רונן סולומון: אני חייב לציין שרשות ניירות ערך כמעט כל העובדים הם עסקים, בין אם חברות, בין אם חברות בעלות רישיון לניהול תיקים, חברות בעלות רישיון לייעוץ השקעות, וכדומה.

רונן סולומון: נכון שיש גם שכירים שהם יועצי השקעות אבל בדרך כלל מי שיועץ השקעות אז הבנק משלם לו את הרישיון.

רונן סולומון: השירות שניתן ברשות לניירות ערך הוא מדהים.

רונן סולומון: אני במקרה גם עובד מולם ביום יום.

רונן סולומון: יש להם מערכת מגנה.

רונן סולומון: היום גם מדברים שם על העברת מידע דו צדדי ברמה מאובטחת.

רונן סולומון: הם זכו במקום ראשון.

רונן סולומון: יושבת פה רשות שחשבה על החברה בקצה השני.

מאיר שטרית: אל תשכח שיש להם תקציבים בלתי מוגבלים בועז.

מאיר שטרית: זה לא מצב שהם צריכים חישוב של החשב על כל איקס דברים.

מאיר שטרית: רשות ניירות הערך יש להם תקציב.

מאיר שטרית: זו רשות עצמאית.

מאיר שטרית: הם גובים המון כסף.

מאיר שטרית: אין להם שום בעיה.

בועז דולב: עדיין הם השכילו לשנות את החוק ולאפשר את כל מערכת הדיווח.

רונן סולומון: הכול שמה למעשה אינטראקטיבי.

מאיר שטרית: צריך לשנות את החוק פה אבל הם יש להם את האמצעים לעשות את זה.

מאיר שטרית: אם למשרדי הממשלה היו האמצעים לעשות את זה ולשדרג את כוח האדם שעובד במשרדי הממשלה כל משרד היה שמח לעשות את זה.

מאיר שטרית: הם צריכים כמובן תקציב ספציפי לעניין הזה.

רונן סולומון: אני לא בטוח שזה רק עניין תקציבי אדוני היושב ראש.

רונן סולומון: גם.

רונן סולומון: אין פה מחלוקת לגבי תקציב.

רונן סולומון: אבל זה גם רצון טוב.

רונן סולומון: אם אני אקח משרדים אחרים שאולי לא ראיתי אותם כאן.

רונן סולומון: משרד הבריאות לפעמים כדי לשחרר ולטפל במשהו שמחייב להוציא אותו מהמכס צריכים לקבל אישור ממשרד הבריאות.

רונן סולומון: או לפעמים משרד התקשורת בהנחה שאתה מייבא מוצר אלחוט.

רונן סולומון: לכן הוצע כאן בהנחה שמול המכס זה מבוצע ברמה טובה, לא תמיד זה מבוצע באינטראקטיביות כי יש טפסים נוספים שצריך למכס.

רונן סולומון: לכן זה מעכב סחורה וסחורה שיושבת בנמל מן הסתם אותו בעל עסק משלם לנמל עבור הסחורה שנתקעת שמה.

רונן סולומון: עוד פעם עלות רגולטורית.

רונן סולומון: מה שאני מציע, זה כמובן תלוי בממשל זמין, בחשכ”ל וכדומה לתת פה איזושהי עדיפות עד כמה שניתן בחשיבה גם מול עסקים.

רונן סולומון: כלומר להתחיל עד כמה שניתן לעשות את השירות אינטראקטיבי לעסקים כדי לחסוך את התהליך לביורוקרטיה בין אם זה פתיחת עסק בין אם זה חידוש רישיון כזה או אחר לעסק.

רונן סולומון: לגבי דיווח למס הכנסה ומע"מ זה עובד יופי.

רונן סולומון: בטח.

רונן סולומון: כי רשות המיסים צריכה את הכסף.

רונן סולומון: אז שם הכול עובד יופי.

בועז דולב: אני חייב להגיד לך שהם לא כל כך רצו לפתוח את זה בהתחלה.

בועז דולב: בוא לא נסחף הבוקר הזה.

בועז דולב: שם הם עושים אגב שירות מצוין.

רונן סולומון: שם זה עובד יופי כי הכסף מגיע לקצה השני ושם אין בעיה של אינטרנט.

רונן סולומון: מספיק קוד וסיסמה ואתה נכנס.

רונן סולומון: לדברים אחרים שאתה צריך אומרים לך, לא, לא, סליחה, חתימה אלקטרונית, לא יודעים מי אתה.

רונן סולומון: כשאתה רוצה לשלם את הכסף למס הכנסה אף אחד לא שואל מי אתה, תשלם, דבר ראשון תשלם.

רונן סולומון: אז צריך שיהיה פה מה שנקרא מידת הוגנות, גם מול אותם עסקים.

רונן סולומון: כלומר מי שיודע ומי שלא יודע מי שמשלם את עיקר המיסים באמת זה אותם עסקים גדולים.

רונן סולומון: ואפילו הבינוניים.

רונן סולומון: לכן לשלם את תשלום מע"מ, מס הכנסה, אותו תשלום שמעביד משלם עבור ביטוח לאומי, הכול נעשה מיידית באינטרנט.

רונן סולומון: גם מנגד כשאותו עסק, חברה או מפעל צריך לקבל אישור רישיון עסק, או רישיון מוביל למשאית, או אישור לאלחוט ליבוא כזה או אחר, או כל דבר אחר שהוא רוצה לייבא דרך המכס כמה שיותר להקל ולא כל פעם להתחיל להעלות את הטענה של אדוני מצטערים, אנחנו בכלל לא יודעים מי אתה.

רונן סולומון: תשלח בפקס.

רונן סולומון: גם אז אולי נטפל בך.

רונן סולומון: אולי כן אולי לא.

רונן סולומון: זה פחות או יותר.

בועז דולב: אני חותם על כל מה שאמרת.

רונן סולומון: תודה.

אופיר בן אבי: גם אני.

אופיר בן אבי: ממשלת ישראל קיבלה החלטה לפני חודשיים על תוכנית שהוגדרה כ"עושים עסקים" ובה היא מתכוננת להתמודד בדיוק אחת לאחת עם כל מה שאתה העלית.

אופיר בן אבי: הנושא הזה ברור לנו שהוא נקודת תורפה וזה אחד האתגרים שלנו לשנה הקרובה.

רונן סולומון: אני רק רוצה להוסיף שלמעשה כמו שאתם כולם יודעים עסקים זה מנוע צמיחה של ישראל.

רונן סולומון: לא יעזור כלום.

רונן סולומון: כל עיכוב רגולטורי כזה או אחר זו פגיעה במנוע הצמיחה של ישראל, חד וחלק.

טל הרמתי: זאת הסיבה שהממשלה קיבלה את ההחלטה שהיא קיבלה והתהליך הזה אני מקווה שאכן יקרה במהלך השנה.

טל הרמתי: תהליך חשוב מאוד לטעמי.

בועז דולב: ואם הוא לא קורה אז תעשה מספיק רעש כדי שהוא יקרה.

רונן סולומון: אנחנו לדעתי נפגשים בחודש דצמבר אז תהיה לנו עוד הזדמנות.

מאיר שטרית: מישהו יכול להגיד משהו על התשתיות של האינטרנט?

מאיר שטרית: האם יש משהו שיכול לשפר את המצב הנוכחי?

בועז דולב: אני לא חושב שאנחנו מוסמכים לענות על זה.

בועז דולב: אנחנו נותנים שירותים מעל גבי התשתיות האלה.

בועז דולב: אפשר לזמן את משרד התקשורת.

מאיר שטרית: אני שואל.

מאיר שטרית: למה אי אפשר לשפר את התשתיות בקצב יותר מהיר?

בועז דולב: אנחנו לא יכולים לענות.

טל הרמתי: אפשר להתייחס באמת לשאלה האם התשתיות רוחב הפס מתאים באמת או מעכב את השירותים שאנחנו מדברים עליהם שזמינים כבר כיום?

טל הרמתי: זאת שאלה מעניינת.

טל הרמתי: אני לא ממש משוכנע שרוחבי פס מהירים יותר הם אלה שיעשו את המהפכה בשירות לציבור.

טל הרמתי: המהפכה הגדולה דווקא תבוא מכיוון של מגוון השירותים ולאו דווקא מרוחב פס.

מאיר שטרית: מהירות הגלישה מאוד קובעת עד כמה אנשים ישתמשו באינטרנט.

מאיר שטרית: אם אדם מחכה בשביל להוריד תוכנה כלשהי או חומר כלשהו בזמן ארוך הוא פחות ישתמש בזה מאשר אם יותר נוח לו.

מאיר שטרית: שנית, ככל שרוחב הפס יותר גדול רמת השירותים שאתה יכול לספק היא הרבה יותר גדולה.

מאיר שטרית: אתה יכול לספק קול, וידאו, אודיו, ככל שרוחב הפס יותר גדול.

מאיר שטרית: עכשיו אין שום סיבה לא לעשות את זה.

מאיר שטרית: אנשים הרי ישלמו בשביל זה.

מאיר שטרית: הם לא מקבלים את זה בתור מתנה.

מאיר שטרית: אבל אם אין תשתית שאדם יכול לשלם זה אף פעם לא יתפתח.

טל הרמתי: לפחות ממה שאני יודע גם חברות הכבלים למיניהן וגם בזק, גם חברות הסלולר שעובדות על three G and now on four G כולן בסופו של דבר יביאו לזה שיהיה לנו רוחב פס מאוד טוב בארץ.

טל הרמתי: זה ברור לחלוטין שבשנים האחרונות כל הפיתוח של יישומים באינטרנט יתבסס על זה שיש רוחב פס מספיק רחב.

מאיר שטרית: במדינות אחרות בעולם התשתיות מבוצעות על ידי חברות פרטיות?

טל הרמתי: אני הייתי עכשיו בגלובל פורום בבוקרסט.

טל הרמתי: הייתי בכל העולם.

טל הרמתי: אנחנו לא במקום רע.

טל הרמתי: אנחנו לא במקום הכי טוב.

טל הרמתי: יש מדינות שמתקדמות הרבה יותר מאיתנו אבל ראיתי אפילו בארצות הברית רוחב הפס הממוצע הוא בערך כמו בארץ.

מאיר שטרית: כן אבל אין לך בעיה לקבל גלישה של מהירות של מאה מגה וט.

טל הרמתי: כן.

טל הרמתי: אבל תלוי איפה.

מאיר שטרית: באיזה חור אחרי ארצות הברית.

מאיר שטרית: ברוב הערים הגדולות מאפשרים גלישה ושם יש קצת יותר תושבים מאשר פה.

טל הרמתי: תוך שנה.

טל הרמתי: ..

טל הרמתי: זה דיון אחר.

טל הרמתי: אני לא רוצה להיכנס אליו.

מאיר שטרית: השאלה היא באמת לגבי מדינות אחרות על פי ניסיונך, הממשלות השקיעו או גורמים פרטיים השקיעו?

טל הרמתי: עוד פעם זה תלוי באיזה מדינות.

טל הרמתי: למשל בארצות הברית חברת התקשורת הגדולה שם משקיעה משהו כמו מספר מיליארדים בשדרוג הרשת שלהם כדי שהיא תהיה פס רחב.

טל הרמתי: בהרבה מאוד מדינות בעולם המגזר הפרטי הוא זה שמשקיע.

טל הרמתי: ישנן מדינות שהגדירו את זה כיעד לאומי, מה שנקרא מאיץ של ההתפתחות שלהם של כלל המדינה ושם המדינה משקיעה.

טל הרמתי: אבל אי אפשר לבוא ולהגיד שרוב המדינות בעולם משקיעות בפס רחב אלא זה באמת משהו שמגיע מחברות הסלולר והתקשורת.

מאיר שטרית: מה בדבר נגישות בועז?

מאיר שטרית: אחד הפרמטרים שאתם בוחנים לפיהם את המצב זה הנגישות לליקויים.

מאיר שטרית: ליקויי יכולת.

מאיר שטרית: איך זה בא לביטוי התשובות לאנשים קצרי ראייה, לקויי שמיעה?

מאיר שטרית: בכלל יש איזושהי התייחסות לעניין?

מאיר שטרית: כי אני רואה שאחד הפרמטרים למדידה היא הנגישות.

בועז דולב: בהחלט.

בועז דולב: קודם כל או טו טו יש גם חובה חוקית.

ליאור ניסן: סליחה שאני קוטע.

ליאור ניסן: יש היום בוועדה אחרת את תקנות הנגישות לאנשים עם מוגבלות.

ליאור ניסן: ולכן זה מחייב גם היערכות של אתרי אינטרנט.

ליאור ניסן: דרך אגב כל החברות נותנות שירות וגם משרדי ממשלה שנותנים שירות ללקוחות.

מאיר שטרית: זה מה שאני רוצה לשמוע.

מאיר שטרית: מה עושים בעניין הזה?

ליאור ניסן: תקנות הנגישות באמת מחייבות את משרדי הממשלה וארגונים ציבוריים להתאים לתקן נגישות מתחום קטגוריה שתיים.

ליאור ניסן: אני רק אדגיש שתקן הנגישות הוא בהתאם לארגון התקינה של האינטרנט WCC והוא השתנה לא מזמן מ-WCAG1 ל- WCAG2.

מאיר שטרית: מה זה אומר בעברית?

ליאור ניסן: זה אומר, W זה World Access Standards.

ליאור ניסן: הם שינו.

ליאור ניסן: התקן הראשון היה מאוד פרטני, מאוד מדויק, מאוד אומר על כל דבר מה לעשות איך לעשות.

ליאור ניסן: בתקן השני הם קבעו נהלי פעולה או יעדים או הגדרות כלליות ופחות פרטני.

ליאור ניסן: משאירים לנו יותר את החופש איך ליישם את זה.

ליאור ניסן: התקן הזה הוא זה שהומלץ בתקנות הנגישות.

ליאור ניסן: התשתית הרוחבית של אתרי הממשלה מטמיעה את התקן הזה.

מאיר שטרית: איך זה בא לידי ביטוי בפועל למשתמש?

מאיר שטרית: מה המשתמש מקבל מהתקן הזה?

ליאור ניסן: משתמש מקבל כמה דברים.

ליאור ניסן: ראשית הוא מקבל את סרגל הנגישות שעשינו שמאפשר לו אם אפשר לראות, תראה את משרד הפנים.

ליאור ניסן: צד ימין למעלה יש סרגל נגישות שמאפשר הקטנה והגדלה של הפונטים.

ליאור ניסן: מאפשר לקפוץ על כל תפריטי הניווט כשעובדים.

ליאור ניסן: בדרך כלל תפריטי הניווט גוזלים הרבה זמן אז זה מאפשר לקפוץ כבר לתוכן של הדף.

ליאור ניסן: אני אציין שאנחנו בממשל זמין בעצם באיזשהו דיון פנימי כבר די הרבה זמן וגם מדברים עם גופים נוספים האם תקן הנגישות שהוא סטנדרטי והוא קבוע לכלל הציבור, האם הוא באמת נותן את המענה ועונה על הצרכים והבעיות הספציפיות של בעלי מוגבלות בגלישה באתרי האינטרנט הממשלתיים?

ליאור ניסן: אנחנו עדיין בודקים את הנקודה הזאת.

ליאור ניסן: אנחנו גם עושים סקר של הצרכים שלהם ובהתאם לצורך אנחנו נפתח שירותים.

בועז דולב: אני רוצה להגיד שישנם הרבה מאוד משרדים שעדיין לא עומדים בתקני הנגישות.

בועז דולב: בתשתית שמפותחת כרגע על ידינו, gov.

בועז דולב: x יש כבר נגישות והתאמה לרמה 1.5, כמעט 2.

בועז דולב: בעצם זו תהיה התשתית שרוב משרדי הממשלה יעבדו איתה.

בועז דולב: כרגע יש עדיין בעיה גדולה עם נגישות במרבית אתרי משרדי הממשלה.

בועז דולב: אני יכול להגיד שלמיטב ידיעתי המשרד המצטיין בנושא של נגישות הוא משרד החינוך.

בועז דולב: משרד החינוך עושה מאמצים יוצאי דופן כדי לעמוד בתקני הנגישות.

מאיר שטרית: בבקשה.

מאיר שטרית: רק תציגי את עצמך לפרוטוקול.

אסתר סקורניק: אסתר סקורניק מהנהלת איגוד האינטרנט הישראלי.

אסתר סקורניק: אני שמחה שהעליתם את הנושא של נגישות כי זה היה אחד הנושאים שבאתי לשמוע מה נעשה בכיוון הזה.

אסתר סקורניק: אני מקווה שיפעילו בנושא הזה את התקנות ויחייבו את משרדי הממשלה לעמוד בתקן כיוון שהחוק נכנס.

אסתר סקורניק: בנוסף לבעיה של הנגישות יש בעיה בכלל איך להגיע לגיל השלישי בעיקר, לא לדור שצמח עכשיו, כל הנושא של אזרחות דיגיטלית שצריך לעשות יותר בנושא של כיוון, של חינוך, של עזרה לאנשים להשתמש באינטרנט.

אסתר סקורניק: כי עסקים תמיד ישתמשו.

אסתר סקורניק: השאלה איך אני מגיעה דווקא לאוכלוסייה היותר מבוגרת שבשבילה זה נושא מאוד חשוב.

אסתר סקורניק: אנחנו עשינו בזמנו הדרכות לגיל שלישי.

אסתר סקורניק: היום יש לנו ערכה גם באתר של איגוד האינטרנט, ערכה מובנית לגיל השלישי שאנחנו מספקים אותה בחינם אחרי מחקרים שעשינו איך לבנות את הערכה בצורה האופטימאלית.

אסתר סקורניק: כדאי להביא את זה לידיעת הציבור כדי שאנשים ישתמשו בזה ולהעביר את ההדרכות בנושא הזה כי זה נושא מאוד חשוב.

אסתר סקורניק: הנושא של אזרחות דיגיטילית מביא אותי גם לצד השני של הבעיה שזה איך להיזהר מתכנים פוגעניים, איך להיזהר מוירוסים, כל הדברים האלה, שזה גם חלק מהחינוך שאנחנו צריכים לבדוק איך אנחנו עושים את הדברים האלה ואיך אנחנו מעבירים את המסרים האלה לכלל הציבור ואני מדברת לא על ציבור העסקים כי הם פחות או יותר יהיו בסדר עם זה אלא דווקא לציבור האזרחים.

אסתר סקורניק: צריך לתת על זה את הדעת אם אנחנו רוצים להקפיץ את השימוש בממשל זמין לאזרחים.

בועז דולב: בהקשר הזה הייתי בשבוע שעבר בפגישה עם עדן ברטל מנכ"ל התקשורת החדש.

בועז דולב: הוא הודיע שמשרד התקשורת עומד להקים גוף שיטפל בנושא של סכנות באינטרנט.

בועז דולב: אנחנו אמרנו לו שקיימים היום הרבה מאוד גופים במדינה כולל איגוד האינטרנט הישראלי ואגודת אשנב אבל הוא התעקש על הנושא של הקמת גוף.

בועז דולב: אני חושב שאולי כדאי לזמן אותו ולשאול אותו איזה גוף בדיוק הוא מנסה להקים.

אסתר סקורניק: בהחלט צריך לשתף את המשאבים ולא להתחיל להקים כל פעם משהו חדש.

אסתר סקורניק: אנחנו עשינו פעילות בנושא הזה יחד עם אשנב.

מאיר שטרית: רבותיי, עוד מישהו רוצה להתייחס?

מאיר שטרית: אוקיי, אני קודם כל רוצה להודות לאנשי משרד האוצר, לסגן החשב הכללי ולאנשי ההנהלה של ממשל זמין על הצגת הנושא.

מאיר שטרית: אין שום ספק שעברנו כבר דרך די משמעותית מאז שהתחיל הנושא של ממשל זמין וכמו שהדברים באים לידי ביטוי בנתונים שהוצגו לפנינו סך הכול נראה לי שהנושא הוא הצלחה.

מאיר שטרית: לא שחסר בעיות.

מאיר שטרית: חלק מהן אני ציינתי.

מאיר שטרית: ברור שכל הזמן יש מקום לשיפורים.

מאיר שטרית: בין היתר צריך לגרום לכך שבאמת ממשל זמין באמת יעבוד בכל משרדי הממשלה, גם באותם אלה שקצת גוררים רגליים.

מאיר שטרית: הדבר הזה יכול להיעשות במסגרת חקיקה וכמו שאמרתי אני מתכוון ליזום חוק שייתן שיניים לממשל זמין לפעול.

מאיר שטרית: זה יכול להבטיח פעילות הרבה יותר מהירה ותוצאות הרבה יותר מהירות כדי להשיג את זה.

מאיר שטרית: אין לי ספק שבסוף הדרך הממשל הזמין משרת את האזרח.

מאיר שטרית: אזרחי מדינת ישראל יכולים רק ליהנות מהתוצאות של עבודה טובה בממשל זמין.

מאיר שטרית: אני יודע שבתהליך הקמה תמיד יש בעיות ויהיו בעיות גם בעתיד.

מאיר שטרית: מי שחושב שאפשר לעשות משהו מושלם שלא תהיה שום תקלה בדרך ושום הוצאה מיותרת ושום טעות טועה טעות מרה.

מאיר שטרית: רק אחד שלא עושה כלום ומסתכל מרחוק חושב שאפשר לעשות הכול בלי טעיות.

מאיר שטרית: אין דבר כזה.

מאיר שטרית: תמיד יש טעויות ויהיו טעויות גם בעתיד.

מאיר שטרית: אני אומר את זה על רקע דוח מבקר המדינה שפורסם על העניין של ממשל זמין.

מאיר שטרית: אני קראתי גם את עיקרי הדוח.

מאיר שטרית: למשל אחת ההערות של דוח מבקר המדינה היא ש-61% מעובדי ממשל זמין הם לא עובדי ממשלה.

מאיר שטרית: אז אני שואל מי בכלל אמר שהם צריכים להיות עובדי ממשלה?

טל הרמתי: 61% היום.

טל הרמתי: הוא רצה להגיד 99%.

מאיר שטרית: אז אני שואל, מי בכלל אמר שהם צריכים להיות עובדי ממשלה?

מאיר שטרית: למה זה נכון שהם בכלל יהיו עובדי ממשלה?

מאיר שטרית: אני בכלל לא בטוח שהם יהיו עובדי ממשלה.

מאיר שטרית: אולי עדיף שהם לא יהיו עובדי ממשלה.

מאיר שטרית: עדיף שהם יהיו עובדים של חברות פרטיות כך שאפשר להחליף אותם כל רגע נתון אם הם לא עומדים בקצב, או לא משתכללים או לא עושים את העבודה שלהם.

מאיר שטרית: ולא מסמר בלי ראש שאתה לא יכול להזיז אותו אף פעם.

מאיר שטרית: אני חושב שבעניין הזה המבקר טועה בגדול.

מאיר שטרית: בעניין הזה המבקר פשוט לא מכיר את העסק.

מאיר שטרית: לכן ההערה, לא עובדי מדינה, מאה אחוז, הם לא צריכים להיות עובדי מדינה.

מאיר שטרית: אתם לא צריכים להתחבא ולחפש פתרונות, תגידו על השולחן, אין שום כוונה שעובדי המחשוב יהיו עובדי מדינה באופן טבעי מכיוון שמחשוב זה דבר דינמי, מתפתח, רץ עם הזמן, וגם החברות בקושי עומדות בו.

מאיר שטרית: יש המון חברות מחשבים שגם הן לא עומדות בסטנדרטים.

מאיר שטרית: אתה חייב שתהיה גמישות תעסוקה אחרת אתה מהר מאוד תדרדר לרמות בלתי מתקבלות על הדעת.

מאיר שטרית: לכן אין לכם מה להתנצל בעניין הזה.

מאיר שטרית: חשוב שהרבה עובדים במערכת יהיו עובדים מקצועיים.

מאיר שטרית: הכנסת עצמה מחזיקה פה את אתר האינטרנט שלה ואת כל מערכת המחשוב, הרוב נעשה על ידי חברה זרה.

מאיר שטרית: עשינו אז מכרז בזמנו.

מאיר שטרית: חברה EDS זכתה במכרז.

מאיר שטרית: היא מחזיקה מאז את מערכת המחשוב של הכנסת.

מאיר שטרית: אני הייתי יכול לתאר בפניכם בצורה מאוד צבעונית איך היתה מערכת המחשוב כשלא היתה חברה חיצונית ואיך זה עבד בעלויות פי כמה יותר גדולות.

מאיר שטרית: כמובן ברמה הרבה יותר נמוכה.

מאיר שטרית: יחד עם זאת אין שום ספק שצריך לשים עין מאוד קרובה על קצב העבודה, על ניצול יעיל של התקציב, בצורה הטובה ביותר לאזרח לעשות מכל שקל את המקסימום.

מאיר שטרית: יש בארץ אנשים מוכשרים בתחום המחשוב שיכולים להביא לידי ביטוי את היכולות שלהם ולתרום לממשלה וצריך לדעתי לשתף אותם ולתת להם הזדמנות להוכיח את היכולות שלהם כי יש באמת פתרונות.

מאיר שטרית: אני רואה לפעמים בתדהמה את הפיתוחים הישראליים שעובדים בעולם.

מאיר שטרית: זה מה שמרגיז אותי.

מאיר שטרית: מכיוון שאני אומר למה רק בשדות זרים?

מאיר שטרית: למה שלא יהיה גם אצלנו?

מאיר שטרית: אתם צריכים לעקוב ולהתפתח ולראות מה אפשר לעשות.

מאיר שטרית: אני יודע שבנגישות תמיד תהיה בעיה.

מאיר שטרית: אני אומר את זה לאיגוד האינטרנט.

מאיר שטרית: נדמה לי שהמהפכה הבאה שצריך לעשות באינטרנט שאם הייתי יודע איך לעשות אותה אז אולי הייתי ביל גייטס, אבל אני לא יודע לעשות אותה.

מאיר שטרית: אולי אתם יודעים.

מאיר שטרית: המהפכה הבאה באינטרנט שצריך לעשות זה עד היום פתרו תמיד את כל הבעיות של הפלט.

מאיר שטרית: לא פתרו במחשבים את הבעיות של הקלט.

מאיר שטרית: המהפכה הבאה של האינטרנט אם היא תהיה זה כאשר מחשב יבין את הדיבור.

מאיר שטרית: שלא צריך מקלדת.

מאיר שטרית: שאתה יכול להגיד למחשב, תדפיס לי איזשהו מכתב, צלצל לענת, תגיד לה שבשעה זו וזו תהיה ישיבה.

קריאה: כבר יש באנגלית.

מאיר שטרית: אני מכיר מה יש באנגלית.

מאיר שטרית: זה כל מיני תוכנות שאתה יכול לדבר אליהן, אתה יכול להכתיב כמו Via Voice וכן הלאה.

מאיר שטרית: אתה יכול להכתיב לו מכתב.

מאיר שטרית: הוא מדפיס ברמה של 95% שגיאות.

מאיר שטרית: אתה יכול לאמן אותו ללמד אותו אז מה אתה עושה?

מאיר שטרית: לנגישות במחשבים במערכות הפעלה יש כמה פקודות שאתה יכול לתת קוליות.

מאיר שטרית: במחשב שלי במק אתה יכול לקרוא, יכול לקרוא כל טקסט שאתה רוצה.

מאיר שטרית: לא בעברית.

מאיר שטרית: באנגלית.

מאיר שטרית: אתה מציין לו טקסט והוא קורא אותו.

מאיר שטרית: וכמו שאתה בוחר, כמו שבחורה, בחור, ציפור, זכוכית, מה שאתה בוחר.

מאיר שטרית: הוא יכול לקרוא לך את כל הטקסטים בקלות ולא מסובך בכלל לתוכנית הפעלה.

מאיר שטרית: אני מדבר שאתה יכול לקבל ממך, לא שיבין קבוצת פקודות מסוימת, 20 או מאה מילים שאתה אומר לו פתח חלון, סגור חלון.

מאיר שטרית: זה אפשר לעשות היום בכל מק פשוט.

מאיר שטרית: אני מדבר על קליטה כזאת שאתה לא תצטרך מקלדת.

מאיר שטרית: שאתה יכול לדבר אל המחשב כמו בסרטים הבדיוניים.

מאיר שטרית: כשזה יקרה לא תהיה בעיה של נגישות.

אסתר סקורניק: אז תהיה בעיה של נגישות לאלה שלא יכולים לדבר או לא יכולים לשמוע.

מאיר שטרית: נכון אבל עדיין יש להם את האפשרות לכתוב.

מאיר שטרית: אף פעם לא יבטלו את זה.

מאיר שטרית: אבל מי שיכול לדבר וזה רוב האוכלוסייה בעולם ישנה לחלוטין את יכולת השימוש במחשב.

מאיר שטרית: היום זה המגבלות הקשות של המחשבים בכל הארץ.

מאיר שטרית: אתה לא יכול לדבר אליהם.

מאיר שטרית: היום אפילו באייפון החדש בטרי GS הוא עובד בקול.

מאיר שטרית: אני יכול להפעיל אותו, לנגן שיר.

מאיר שטרית: אני יכול להראות לכם.

מאיר שטרית: אפילו בפלאפונים היום במכוניות יש תוכניות קוליות שאתה יכול להגיד לו לחייג למספר מסוים או לשיר מסוים שהקלטת קודם.

מאיר שטרית: זאת אומרת זה לא בלתי נתפס.

מאיר שטרית: באחד הכינוסים של מחשבים בממשלה, אני לא זוכר באיזה משרד הייתי, השתתף ביל גייטס.

מאיר שטרית: שאלתי אותו מתי ישתנה הקלט של המחשבים?

מאיר שטרית: מתי תהיה המהפכה הבאה?

מאיר שטרית: הדור הבא של המחשב שיהיה באמת קלט שידבר חופשי.

מאיר שטרית: לא היתה לו תשובה.

מאיר שטרית: הוא דיבר מסביב.

מאיר שטרית: לא היתה לו תשובה.

מאיר שטרית: אני מאמין שזה רק עניין של זמן כיוון שאם מישהו היה אומר לי לפני 30-40 שנה שפעם יהיה טלפון סלולרי שאפשר יהיה לדבר בלי חוטים מאיזשהו מקום הייתי אומר לו אתה הוזה.

מאיר שטרית: איך זה יכול לקרות בכלל?

מאיר שטרית: זה לא הגיוני שיהיה.

מאיר שטרית: ומי שאמר לפני 150 שנה שיהיו מטוסים שיטוסו באוויר אנשים חשבו שהם הוזים.

מאיר שטרית: אבל אתם רואים שהדברים מתפתחים בקצב מדהים.

מאיר שטרית: לפי ההיסטוריה האנושית האדם קיים 5 מיליון שנה.

מאיר שטרית: כל הציביליזציה התפתחה בעשרת אלפים השנים האחרונות.

מאיר שטרית: עד לפני עשרת אלפים שנה האדם היה צייד לקט.

מאיר שטרית: כדי לאכול הוא היה חייב לתפוס את האוכל שלו.

מאיר שטרית: רק לפני עשרת אלפים שנה התחילו את החקלאות.

מאיר שטרית: אז האדם התיישב במקום אחד ועיבד קרקע והתחיל לפתח אותה ומאז התפתחות מדהימה.

מאיר שטרית: קצב ההתפתחות הולך וגדל עם השנים כל הזמן ולכן אני מאמין שזה רק עניין של זמן שזה יקרה.

מאיר שטרית: הלוואי שאלה יהיו ישראליים שימציאו את פריצת הדרך הזאת.

מאיר שטרית: אני יודע שיש עבודות בתחום הזה.

מאיר שטרית: מרכז IBM בחיפה.

מאיר שטרית: היום יש שביתת קלדניות.

מאיר שטרית: אני אז חיפשתי תוכנה שתחליף אותן.

מאיר שטרית: יש תוכנה שאפשר לדבר והמחשב- - -

אסתר סקורניק: דיקטפון.

מאיר שטרית: לא דיקטפון.

מאיר שטרית: משהו שיקלוט את כל הדברים האלה וידפיס אותם.

מאיר שטרית: שלא צריך גם לתמלל אותם לאחר מכן.

מאיר שטרית: טכנית זה קיים היום.

מאיר שטרית: מי שמכיר את הטייפים הקטנים הדיגיטאליים, שאתה יכול להקליט בתוכו, לחבר למחשב והוא מדפיס באנגלית.

אסתר סקורניק: ואז צריך לבדוק את כל השגיאות.

מאיר שטרית: בסדר.

מאיר שטרית: אבל אני אומר זה קיים.

מאיר שטרית: צריך לשפר כל הזמן.

מאיר שטרית: ניסו לפתח תוכנה בעברית שתחליף את כל ההקלטות פה ואת הרשמיות ואת הקצרניות ואת כל הדבר הזה, שיקלטו ויזהו את האנשים ויוכלו לכתוב פרוטוקולים.

מאיר שטרית: זה היה משנה הרבה דברים.

מאיר שטרית: צריך כמובן למצוא לאנשים האלה תעסוקה אחרת.

מאיר שטרית: אני מאמין, בגלל זה אנחנו יושבים בוועדה הזאת.

מאיר שטרית: אנחנו צריכים להאמין ביכולות הטכנולוגיות כי הן קיימות ולחשוב קדימה ולפתח דברים קדימה.

מאיר שטרית: אני מקווה באמת שהישראליים יהיו אלה שיפרצו את הדרך הזאת כי זה שם אותנו על המפה בעולם.

אסתר סקורניק: רק שאלה.

אסתר סקורניק: דיברו קודם על הסטנדרטיזציה של האפליקציות, של הפיתוחים, איפה זה עומד?

אסתר סקורניק: האם היום מה שמפתחים בחדש יהיה בעתיד?

בועז דולב: הנושא של סטנדרטים לפיתוח בכלל, אנחנו עוד פעם נמצאים היום באיזשהו עידן של שינוי.

בועז דולב: אנחנו רואים היום שכאשר אנחנו מסתכלים על הסלולר באמת יש מערכות הפעלה חדשות עם סטנדרטים שונים וייקח עוד פעם זמן עד שהכול יהפוך לאחד.

בועז דולב: היום כל פיתוח תשתיות האינטרנט של הממשלה הוא בהתאמה לתקנים כך שאפשר להשתמש בו בכל הדרכים שאנחנו מכירים.

אסתר סקורניק: אתה מדבר על הפיתוח העתידי, לא על מה שקיים כבר מקודם.

בועז דולב: כן.

בועז דולב: לגבי העתיד, ייקח לפחות חמש שנים עד שנקרא לזה מערך הסלולר או הפיתוחים בסלולר.

מאיר שטרית: אני נועל את הישיבה ומודה לכולכם.

מאיר שטרית: יום טוב.