ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 30, 2009-10-12 12:00

ליה שמטוב: שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח היום את ישיבת וועדת העלייה קליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: זאת ישיבה ראשונה של המושב הראשון.

ליה שמטוב: אני מברכת את כל חברי הכנסת שהגיעו לוועדה.

ליה שמטוב: שיהיה מושב זה קל, ואנחנו נצליח להעביר הרבה דברים חיוביים, במיוחד לעולים חדשים.

מרינה סולודקין: את מאמינה בזה?

ליה שמטוב: בוודאי, יש לי יד קלה.

ליה שמטוב: אני רוצה גם לברך את כל הנוכחים שהגיעו אלינו, ואת שרת העלייה, חברת הכנסת סופה לנדבר.

ליה שמטוב: נושא הישיבה יהיה הסקירה של השרה לקליטת העלייה על פעילות המשרד, על תקציב המשרד.

ליה שמטוב: השנה אנחנו מציינים 20 שנה לעלייה ממדינות חבר העמים, עלייה גדולה.

ליה שמטוב: אני לא מכירה וגם אתם, כל כך הרבה מדינות שבזמן קצר הצליחו לקלוט מעל למיליון איש אצלנו במדינת ישראל.

ליה שמטוב: כאשר ביקרתי בדרום קוריאה, שם אמרו איך אתם מסוגלים כל כך הרבה אנשים לקלוט?

ליה שמטוב: המון אנשים בזמן כל כך קצר?

ליה שמטוב: הרבה מדינות צריכות לקחת מאיתנו דוגמה, וללמוד מאיתנו איך לקלוט את העולים.

ליה שמטוב: במשך 20 שנה אנחנו למדנו הרבה, שינינו הרבה, בוודאי שלא פשוט לקלוט את העולים.

ליה שמטוב: אנחנו משתדלים לעשות את התהליך שיהיה הרבה יותר קל.

ליה שמטוב: העלייה עשתה מהפך עצום בחיי מדינת ישראל, בשטח הכלכלי וגם בהיי-טק.

ליה שמטוב: איכות החיים בישראל עלה, בתחום הספורט, התרבות.

ליה שמטוב: יחד עם זאת, נשארו הרבה נושאים שאנחנו צריכים לטפל בהם - כמו למשל: בעיות דיור, בעיות של חד-הוריות, בעיות של הכרת הזכויות לכל פליטי השואה, נושא הגיור ועוד ועוד.

ליה שמטוב: היום נשמע את סקירת משרד הקליטה.

ליה שמטוב: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לשרת הקליטה, לחברת הכנסת סופה לנדבר.

סופה לנדבר: תודה.

סופה לנדבר: גברתי ליה שמטוב, יושבת ראש ועדת העלייה והקליטה, בכירים במשרד הקליטה, חברי כנסת, חברים בוועדה, עובדים למען קליטת עלייה, מתנדבים, ארגוני עולים, מי שנמצא היום כאן בוועדה.

סופה לנדבר: נמצא איתי מנכ"ל משרד הקליטה, מנהלי אגפים בכירים, ייעוץ משפטי, וכל מי שבמשרד הקליטה עובד למען מטרה מקודשת זאת.

סופה לנדבר: הפעילות שלי במשרד לקליטת עלייה התחיל באפריל בשנת 2009, כאשר התמניתי לתפקיד של שרת הקליטה.

סופה לנדבר: הפעילות בנושא קליטת עלייה לא חדש עבורי, פעלתי ופועלת במשך שנים רבות מאז שעליתי ארצה לפני 30 שנה.

סופה לנדבר: כל התפקידים הציבוריים שמילאתי עד כה, היו בנושא קליטת עלייה, אני מכירה היטב את הבעיה הזאת.

סופה לנדבר: ברשותך, גברתי יושבת ראש הוועדה, מכיוון שאת ציינת שאנחנו נמצאים בסימן 20 שנה לעלייה מאסיבית מברית המועצות, אני אציין מספר דברים לגבי העלייה הברוכה הזאת.

סופה לנדבר: כמיליון עולים יוצאי מדינות חבר העמים, מדינות ברית המועצות לשעבר, הגיעו לישראל במשך 20 שנה.

סופה לנדבר: הם יצרו שינויים כל כך רבים בתחומי החיים של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: ציינת ואמרת נכון שבכלכלה ובחברה ובדמוגרפיה, בכל התחומים שקשורים לחיים במדינת ישראל - חשוב לי להגיד, ולהדגיש, שהעלייה הזאת הביאה את ה"הון האנושי" למדינת ישראל.

סופה לנדבר: העלייה הזאת הביאה למדינה כ-71% מהעולים הגיעו עד גיל 50.

סופה לנדבר: זאת אומרת, עלייה צעירה יחסית.

סופה לנדבר: כ-70% מהעולים בעלי השכלה גבוהה ואקדמית, עלייה משכילה הגיעה למדינת ישראל.

סופה לנדבר: לדוגמה: מעל 100 אלף מהנדסים; כ-23 אלף רופאים; כ-25 אלף אחיות; כ-50 אלף מורים.

סופה לנדבר: המספרים מרשימים מאוד.

סופה לנדבר: אני רוצה לצטט את מה שאני שומעת, וכנראה גם את כולנו, וחברי כנסת שנמצאים בשטח.

סופה לנדבר: אנחנו שומעים, לפחות אני, שעלייה בשנת 1989 שינתה את מדינת ישראל, מליון עולים הביאו לתקומה ופריחה למדינת ישראל.

סופה לנדבר: ערכם של העולים הוא כפול ממספרם.

סופה לנדבר: עליית המיליון היא חמצן למדינה, והעלייה הקפיצה את המדינה בעשרות מדרגות.

סופה לנדבר: העובדות מדברות בעד עצמן.

סופה לנדבר: עיירות ומועצות שהיו קטנות יחסית, פרובנציונליות, הפכו לעתים קרובות לערים משגשגות עם תושבים רבים.

סופה לנדבר: הייתי לא מזמן בביקור ביקנעם, היתה עיירה קטנה של 5,000 איש.

סופה לנדבר: היום היא כוללת 20 אלף תושבים.

סופה לנדבר: אותם עולים שעבדו בתעשייה הקטנה של יוקנעם, לעתים קרובות ובזמן האחרון הפכו להיות בעלי מפעלים ומשרדים וחברות, והם בעצמם קולטים את העלייה.

סופה לנדבר: אביא את הדוגמה של העיר אשדוד, שהפכה להיות לעיר גדולה, לנמל גדול במדינת ישראל, בפיתוח מפעלים ומקומות תעסוקה, בנייה מאסיבית ועוד, ואין ספק שעליית המיליון שינתה את פני מדינת ישראל, את זאת חשוב לציין.

סופה לנדבר: אנחנו נמצאים במשרד הקליטה אחרי 20 שנה, בתקופה הזאת כולנו יחד, כל חברי הכנסת שהם חברים בוועדת עלייה וקליטה, ואת היושבת ראש בעצמך, וגם אני כחברת ועדה, לעתים קרובות בכל הקדנציה ששימשתי והייתי חברת כנסת, הייתי השותפה ל-20 של קליטת עלייה, אבל יחד עם זאת, אנחנו צריכים להסתכל קדימה.

סופה לנדבר: מנכ"ל המשרד יציג את המצגת, תוכלו לשאול שאלות ולהיות שותפים למה שקורה היום במשרד הקליטה.

סופה לנדבר: אני רוצה לומר תודה למנהלי אגפים שנמצאים כאן, את כל העבודה הקשה עושים למען העלייה.

סופה לנדבר: אנחנו מסתכלים קדימה, ושואפים לעידוד העלייה ושיפור הקליטה.

סופה לנדבר: כפי שכבר ציינתי, התחלתי את תפקידי לפני חצי שנה.

סופה לנדבר: נכנסתי למשרד הקליטה כמו שכנראה נכנסו שרים אחרים.

סופה לנדבר: נכנסתי בחודש אפריל, אבל המשרד היה כבר שקוע בהתחייבויות כספיות גבוהות ביותר והקופה היתה ריקה.

סופה לנדבר: התקציב השנתי טרם אושר לפני הפגרה, אתם יודעים בדיוק שהכספים נכנסו למשרד רק לקראת ראש השנה.

סופה לנדבר: אנחנו ממשיכים עם פרוייקטים, פרוייקטים טובים ומצויינים שמשרד הקליטה עשה עד כה.

סופה לנדבר: אלה פרוייקטים מוצלחים של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, אנחנו מתחילים דברים חדשים.

סופה לנדבר: כבר במשך שנה העלייה נמצאת בעלייה.

סופה לנדבר: אתם תצפו במצגת של המנכ"ל, ויחד איתנו תהיו שותפים לעשייה ולמגמה שיש עלייה בעלייה, זה חשוב מאוד.

סופה לנדבר: במשך תקופה שבה אני נמצאת במשרד, נעשו שיתופי פעולה עם הסוכנות היהודית, עם הג'ויינט, עם ארגוני עולים, עם עיריות שהן בעצם שותפים מלאים שלנו.

סופה לנדבר: היום בחרנו את הדרך שהעיריות הן לא רק פרטנרים, הן לא חייבים לקלוט את העלייה.

סופה לנדבר: היום לקלוט את העולים זאת פריבילגיה, כך אנחנו חושבים וכך בעידוד עלייה, בפרוייקט משותף שלנו יחד עם הסוכנות היהודית, החלטנו לפנות לעיריות האלה שמסוגלות להיות פרטנרים, אלה שמסוגלים לאשר בתקציבים את הכספים למען קליטת עלייה, לא רק לקבל ממשרד הקליטה, אלא להיות פרטנרים ולאשר את הכספים והתקציבים הרבים שיש במשרדי העיריות.

סופה לנדבר: זאת פריבילגיה היום לקלוט את העלייה, ולכן אנחנו בפרוייקט המשותף שלנו יחד עם הסוכנות היהודית, שזה פרוייקט לעידוד עלייה "מחמ"ע" בהצלחה רבה, ואני מקווה שתוך כמה חודשים לא יישארו לנו מקום אחד.

סופה לנדבר: בנינו את הפרוייקט הזה בכמה מקומות.

סופה לנדבר: זהו פרוייקט שכאשר עולה מגיע - אנחנו בוחרים לפי המקצוע שלו וגילו, מה שמתאים במדינת ישראל.

סופה לנדבר: למשל, יש היום רופאים שהגיעו, מהנדסים, אנשים שהשוק במדינת ישראל דורש אותם, הם מקבלים את הסל הרגיל.

סופה לנדבר: בקומה השנייה אנחנו בנינו את הבית, שם הם מקבלים את הסל - תוספת למה שמקבל עולה רגיל, והם גם מקבלים את הפריבלגיה שנותנים בעירייה שקולטת עלייה - מתן סל קליטה, שדרוג של סל קליטה, סיוע של רשות מוניציפלית, כך בעצם אנחנו מבצעים את הפרוייקט הזה וכפי שציינתי בהצלחה רבה.

סופה לנדבר: היקף הפרוייקט - 800 משפחות, 300 יחידים.

סופה לנדבר: גילאי 18-55, בעלי מקצוע נדרשים.

סופה לנדבר: יש לנו פרוייקט משותף של הג'ויינט לקליטת צעירים.

סופה לנדבר: בקדנציה הזאת ניתן דגש על קליטת צעירים, מפני שאנחנו בטוחים שזאת עלייה צעירה במיוחד - זה העתיד של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: בנינו בית ישראלי, זה גם פרוייקט משותף עם "נתיב".

סופה לנדבר: יש לנו את משרד החוץ, יש התפתחות בפרוייקט הזה.

סופה לנדבר: כיום קיימים בתים ישראליים בארצות הברית, לונדון, פריז, בסך הכול 11 בתים ישראליים.

סופה לנדבר: יש לנו התפתחות חדשה, אנחנו מתכוונים לפתוח בתים ישראליים בקייב.

סופה לנדבר: במוסקבה, היכן שנמצאים ישראלים רבים, לא רוצים לגעת במספרים של הישראלים, אבל המשרד פעל ופועל למען החזר תושבים חוזרים.

סופה לנדבר: גדל היקף שובם של "תושבים חוזרים" – עד כה חזרו 18 אלף אנשים.

סופה לנדבר: זה הישג, וזה חשוב מאוד.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים לציין שבתקופה של חצי שנה, איתרנו 500 יחידות דיור, האגף של חביב קצב.

סופה לנדבר: זה היה לא כל כך פשוט.

סופה לנדבר: הדירות היו בכל מיני מקומות.

סופה לנדבר: כמו למשל, בבאר שבע היו 59 יחידות דיור, באשקלון 21 יחידות דיור, בנצרת עלית, בקריית אתא, בעכו, בכל מיני מקומות.

סופה לנדבר: בערים הדרישה היתה גבוהה ביותר.

סופה לנדבר: אנחנו לא ציפינו, אבל קיבלנו 12 אלף פניות במשך החודש הזה.

סופה לנדבר: אנחנו נתנו אפשרות לאנשים שבחיים לא היו מקבלים את הדירה לפי הקריטריונים שקיימים היום במדינת ישראל, לחד הוריות נתנו אפשרות לקבל את הדירות האלה.

סופה לנדבר: נרשמו 12 אלף איש זכאים, דבר שמעיד על מצוקת דיור חמורה אשר לפי שעה אין לנו פתרון.

סופה לנדבר: דיור סוציאלי - אנחנו במחלקה של דיור של משרד הקליטה.

סופה לנדבר: אנחנו יזמנו את הבנייה לעולים קשישים בשיתוף עם רשויות שתורמות.

סופה לנדבר: כבר התחלנו עם הפרוייקט הזה.

סופה לנדבר: זה לא תקציב של המשרד לקליטת העלייה, זה שיתוף של כמה גורמים ביחד ועם תקציבים שגם העירייה מגייסת למען בנייה וגם קרנות שיתרמו לעניין.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה פרוייקט מאוד רצוי, אנחנו מחפשים את הפתרונות במקום שלא יכולים לתקצב אותם.

סופה לנדבר: אם נצליח, נוכל לתת עוד פתרונות למאות משפחות.

סופה לנדבר: שכירות ארוכת טווח.

סופה לנדבר: שינינו את הפרוייקט, עכשיו אנחנו יוצאים לדרך.

סופה לנדבר: זה פרוייקט שהיה שנים רבות, ואנחנו כוועדת העלייה וקליטה, ואני כיושבת ראש ועדת פניות הציבור, פנינו למשרד הקליטה עוד בקדנציה הקודמת.

סופה לנדבר: עכשיו אנחנו שינינו את הפרוייקט.

סופה לנדבר: לא תהיה חובה שעולה חדש נמצא במסגרת של הפרוייקט יביא את החוזה לחמש שנים, לאור המצב שהפירמידה הכלכלית התהפכה במדינה, ובעולם כולו.

סופה לנדבר: מאוד לא פשוט להביא את החוזה לחמש שנים.

סופה לנדבר: אנחנו נותנים את האפשרות לחדש את החוזה כל שנה.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים לגרום לזה שבמשרד הקליטה תהיה עוד שקיפות של המשרד, אפשרות באמצעות קוד אישי לשקיפות מלאה, ומידע על מקומו בתור לכל זכאי.

סופה לנדבר: זה "כרטיס חכם", אבל זה בעצם זה כרטיס שנותן קוד אישי לעולה חדש.

סופה לנדבר: אתייחס לפרוייקט קמ"ע.

סופה לנדבר: שר החוץ אביגדור ליברמן ואני, נלחמנו כדי לשמור על מקומותיהם של 170 מדענים עולים בשנה.

סופה לנדבר: אתם בדיוק יודעים, שבמשך שנים רבות אחרי 4 שנים שהפרוייקט הזה קיים, אנחנו כאן בוועדת העלייה וגם בוועדת כספים נלחמנו כדי שהוא התקיים.

סופה לנדבר: זאת חובה של המדינה כלפי האנשים האלה.

סופה לנדבר: ראש הממשלה בישיבה הינחה את משרד האוצר איך לדאוג לשנת 2010.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים להיפגש עם שר האוצר בקרוב.

סופה לנדבר: אנחנו גם ממשיכים את פרוייקט "חומש", תכנית רב-שנתית לשיפור קליטת יוצאי אתיופיה.

סופה לנדבר: המשרד לקליטה ועלייה, הוא הרגולטור, יש לנו שותפים בפרוייקטים במשרד הרווחה, ובמשרד השיכון, במשרד החינוך, בתמ"ת.

סופה לנדבר: הפרוייקט מקבל הקצבה בנפרד, מתוך התקציבים של המשרדים שאני תיארתי עכשיו.

סופה לנדבר: לצערנו בינתיים לא תיקצבו את הפרוייקט, ואנחנו ממתינים שהם יקחו חלק בפרוייקט מאוד חשוב.

סופה לנדבר: העלינו את זה בקבינט של אביגדור ליברמן, ומקווים שהפרוייקט יזוז.

סופה לנדבר: אנחנו דואגים לפרוייקט הזה.

סופה לנדבר: ארגוני עולים.

סופה לנדבר: במשך שנים הייתי ושימשתי כיושבת ראש הפדרציה הישראלית דוברי רוסית.

סופה לנדבר: הייתי חלק במועצת ארגוני העולים, הם לא פרטנרים לקליטת עלייה, הם פרטנרים מאוד חשובים, הוולנטורים של המדינה.

סופה לנדבר: אישרנו את הכספים והארגונים עכשיו יקבלו את הכספים לשנה הזאת.

סופה לנדבר: ממש בתחילת השנה הבאה, אנחנו נבצע את הפעילות.

סופה לנדבר: אנחנו מגדילים את הסכום לתמיכה בארגוני עולים.

סופה לנדבר: כפי שאמרתי, ארגוני עולים הם פרטנרים מאוד חשובים.

סופה לנדבר: היום אנחנו רוצים לחזק אותם, בגלל שהסוכנות יצאה מפעילות ומתמיכה מאסיבית שהיתה, או יותר מאסיבית מאשר היתה תמיד.

סופה לנדבר: אנחנו מרגישים את הצורך בשיתוף של ארגוני עולים, לכן אנחנו נשיג את הסכום הכספי, התקציבי, כדי לתמוך בארגוני עולים.

סופה לנדבר: אנחנו משנים קריטריונים, ואנחנו בהידברות עם המשרד של יעקב נאמן.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים ייעוץ משפטי והבנה כלפי עניינים שאנחנו נציג.

סופה לנדבר: כבר בנינו את הקריטריונים האלה, אנחנו רוצים לתת דגש על ארגוני עולים, וצריכים לקבל על כך אישור.

סופה לנדבר: אנחנו פתחנו פניות ציבור, בנוסף לפניות ציבור שיש במשרד הקליטה.

סופה לנדבר: תוך חצי שנה, בנוסף לרגיל, טיפלנו באלף פניות ציבור, פתרנו לא מעט בעיות של עולים, שפנו למשרד.

סופה לנדבר: היום במשרד הקליטה יש קו ישיר לכל עולה, והוא יכול לפנות בשפת האם, ואנחנו נטפל כמו שטיפלנו.

סופה לנדבר: מינהל סטודנטים.

סופה לנדבר: המשרד ימשיך בסיוע למינהל הסטודנטים על אף שהסוכנות הפסיקה את הפעילות וזה יצרה לנו גרעון של 19 מיליון.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים ומבקשים שהסוכנות יחזור לפעילות עם מינהל הסטודנטים מפני שפעילות במינהל הסטודנטים ובפרוייקט הזה החשיבות רבה.

סופה לנדבר: יעדי המשרד.

סופה לנדבר: ליווי אישי של העולים מארץ המוצא.

סופה לנדבר: בזמן שבן אדם מקבל אשרה, זה יקרה ממש בקרוב, ההכנה לעליה תהיה על ידי קוד אישי שיהיה מסוגל לקבל ממשרד הקליטה.

סופה לנדבר: אני רואה בזה חשיבות רבה בליווי אישי עוד יותר מאשר היה כה.

סופה לנדבר: שילוב עולים במעגל העבודה.

סופה לנדבר: יישום תוכניות חומש.

סופה לנדבר: חזרת "תושבים חוזרים".

סופה לנדבר: רפורמה בלימוד השפה העברית.

סופה לנדבר: אני מאמינה שבקרב יתקבל למשרד הקליטה מדען ראשי.

דמיטרי אפרצ'ב: היום, מהיום בבוקר.

סופה לנדבר: הוועדה אישרה אותו היום.

סופה לנדבר: אנחנו נכין רפורמה בקרוב.

סופה לנדבר: כמו שלמדו את השפה במשך כל השנים האלו, זה היה טוב ומתאים לשנים הקודמות.

סופה לנדבר: מה שדרוש היום, זה לעשות רפורמה בלימוד השפה העברית.

סופה לנדבר: שילוב ארגוני עולים ומתנדבים בקליטת עלייה.

סופה לנדבר: תקציב קמ"ע, כפי שאמרתי ראש הממשלה הינחה - אנחנו צריכים בקרוב להיפגש.

סופה לנדבר: משרד האוצר, דיור, אלה היעדים שלקחנו על עצמנו.

סופה לנדבר: בסיום, אני בטוחה שבמדינת ישראל ובוועדה הזאת אין אופוזיציה לעלייה, יש רק קואליציה מקיר לקיר לעלייה ולקליטה.

סופה לנדבר: אני מאמינה שכולנו רוצים שהעלייה במדינת ישראל תהיה עלייה מוצלחת.

סופה לנדבר: אבקש שמנכ"ל משרד הקליטה יציג את המצגת, ואם תהיינה שאלות אנחנו בשמחה, יחד עם מנהלי האגפים, יחד עם המנכ"ל, נענה על כל השאלות שיהיו.

ליה שמטוב: תודה רבה לשרת הקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר.

ליה שמטוב: על פי הסקירה שנתת רואים איך המשרד עובד, ואת כל השינויים שנעשו.

ליה שמטוב: כה שאמרתי קודם, למדנו 20 שנה איך לקלוט ואיך לעבוד.

ליה שמטוב: אני תמיד אומרת כשעולה חדש מגיע לארץ - זה לא הסוף, זה רק התחלה.

ליה שמטוב: כמו שאמרת ליווי אישי מאוד חשוב, וגם לגבי הדירות ביחד עם "נתיב".

ליה שמטוב: כי חשוב מאוד מי שרוצה להגיע אלינו, הוא צריך לדעת קצת על הארץ שלנו, ללמוד את השפה, כי בכל זאת מגיעים למדינה זרה, הכל צריך להתחיל מההתחלה.

ליה שמטוב: אם יודעים קצת על המדינה, יודעים קצת את השפה, אז בטח שיותר קל להשתלב.

ליה שמטוב: בבקשה, מנכ"ל משרד הקליטה דמיטרי אפרצ'ב.

דמיטרי אפרצ'ב: תודה רבה.

דמיטרי אפרצ'ב: ברור לי שמבין הנוכחים, ולרוב האנשים, הנושא של קליטת העלייה הוא מוכר, והשתתפו גם בוועדות הקודמות.

דמיטרי אפרצ'ב: אני דיפדפתי בפרוטוקולים של הוועדות הקודמות.

דמיטרי אפרצ'ב: אני אתחיל את הסקירה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני אתן יותר דגש על דברים חדשים, כי למעשה ההנהלה החדשה של המשרד, כמו שהשרה ציינה, נכנס בתקופה שבעצם לא היה תקציב למדינה.

דמיטרי אפרצ'ב: היתה תקופה מאוד קשה.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו היינו נאלצים לתת פתרונות במקום בהעדר תקציב.

דמיטרי אפרצ'ב: רק ב-16 לחודש יולי התקציב אושר על ידי הכנסת.

דמיטרי אפרצ'ב: למעשה כל המדינה ירדה לתרדמת של החגים אחד אחרי השני.

דמיטרי אפרצ'ב: נכון לעכשיו, אנחנו בעצם מתחילים לבצע את אותם הדברים שאנחנו ניצלנו בו, מה שנקרא תקופה המתנה מבחינת תכנון.

דמיטרי אפרצ'ב: אני רוצה להתחיל את המצגת בדיוק בנקודה שהשרה סיימה, ביעדים העיקריים של המשרד שהשרה קבעה, ואנחנו הולכים לבצע במהלך 2009 ו-2010.

דמיטרי אפרצ'ב: חלק מהיעדים נמצאים בתהליך של תכנון סוף 2009, ובחלק מהיעדים אנחנו התחלנו והרצנו בלי לחכות לתוספות תקציביות כאלה ואחרות.

דמיטרי אפרצ'ב: היעד הראשון הוא כמובן, וזו מהות פעילות המשרד.

דמיטרי אפרצ'ב: עידוד עלייה והחזרתם של תושבים חוזרים, כאשר כמובן נושא של עידוד עלייה הוא אמור להיות יוצא פועל של קליטה מוצלחת שאותה אנחנו רוצים לבצע, וזה ביעד השני – שדרוג, רצף שרותי קליטה, או קליטה פרטנית.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נמצאים בשלבים מתקדמים מאוד של פיתוח תכנית מאוד ברורה, מאוד יסודית, שאמורה לשים קץ לשאלות מי מתעסק בנושא של קליטת עלייה במדינת ישראל.

דמיטרי אפרצ'ב: למעשה, אנחנו נשמח מאוד לשיתוף פעולה עם ארגונים שונים, בראש וראשונה של הסוכנות היהודית, עם דגש ברור לחלוטין שמי שקובע את מדיניות הקליטה זה המדינה, אנחנו מובילים, ואנחנו נשמח מאוד לשיתוף פעולה של הסוכנות וארגונים אחרים.

דמיטרי אפרצ'ב: הדגש בתכנית הזאת - אני לא רוצה עכשיו לספר על כל עיקרי התכנית, אבל אנחנו לקחנו בבסיס את הנושא של קליטה קהילתית.

דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו כוונה ליצור כתובת בדיוק לפי מה שהשרה אמרה.

דמיטרי אפרצ'ב: הכתובת ברורה לכל עולה שרוצה להגיע לארץ, בטרם הגעתו לארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: כתובת ברורה מי האדם הספציפי שפוגש אותו ברשות.

דמיטרי אפרצ'ב: על הנושא הזה אדבר בהמשך.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן נמשיך עם שידרוג ושינוי גם בהתאמה לתקציב בנושא של שילובם של עולים בשוק העבודה, אם זה ביזמות, בהכשרה ובהשמה.

דמיטרי אפרצ'ב: יישום תכנית חומש לקהילת עולי אתיופיה, השרה הגדירה את הנושא הזה כאחד הנושאים המרכזיים בפעילות המשרד.

דמיטרי אפרצ'ב: לכן אנשי משרד האוצר לא יתנו לי לשקר, למרות שאנחנו קיבלנו לא בברכה את הנושא שתכנית חומש לא תוקצבה בנפרד.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל קיבלנו מה שנקרא את דין הממשלה, ולמעשה אנחנו הראשונים שהכרזנו שאת החלק שלנו אנחנו מוצאים למרות כל הקושי התקציבי שיש.

דמיטרי אפרצ'ב: כפי שהשרה ציינה, אנחנו בהחלט מצפים מהמשרדים השותפים כולם להירתם למהלך הזה, כי הוא מהלך בסדר עדיפות עליונה, גם בהגדרה של קבינט שרים לנושא של עלייה וקליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: רפורמה בהוראת שפה עברית.

דמיטרי אפרצ'ב: אני רואה כאן מבין הנוכחים הרבה עולים חדשים.

דמיטרי אפרצ'ב: מי כמוכם יודעים וגם הוותיקים עד כמה שפה זה בעצם מפתח כניסה לחברה ישראלית.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו לא שבעי רצון מאיך שהנושא הזה מטופל.

דמיטרי אפרצ'ב: כמו שהשרה הודיעה, היום נכנס לתפקיד מדען של המשרד, ויחד עם אגף בכיר של קליטה בקהילה, אנחנו עד סוף שנת 2009 נגבש גם מחקר ונסיים הכנת רפורמה, שאם אנחנו נצליח להפעיל אותה לפני, אנחנו נפעיל אותה לפני.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן, אנחנו נבוא למשרד האוצר, נציג ואני משוכנע שבזה אנחנו גם נחסוך כסף וגם נקבל תוצאה טובה.

דמיטרי אפרצ'ב: הרחבת תכנית לקליטת צעירים.

דמיטרי אפרצ'ב: יש עניין למשרד אחרי תקופה מסויימת שהמשרד הפעיל יחד עם הג'ויינט ומשרד הקליטה, נולדו שם מספר פרוייקטים, בין יתר הפרוייקטים – פרוייקט מנצח באופן חד-משמעי שנקרא "מרכזי צעירים".

דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו כוונה לעשות בנושא הזה התמקדות, ולתת לזה פתרון.

דמיטרי אפרצ'ב: מתברר שהמשרד היחיד שיש לו תכניות טיפול באוכלוסיות בגילאי 18-35 זה משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: גילו את זה במשרדים אחרים, שאת אותן תכניות אפשר להפעיל גם כלפי אוכלוסייה צעירה שהיא איננה אוכלוסיית עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו בנושא הזה שותף או פרטר שזה משרד נגב גליל, שרואה את החשיבות בפריפריה, גם משרד הביטחון.

דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו כוונה להתקדם בנושא הזה ואף אולי בשינויים כאלה ואחרים שאנחנו מתכוונים לעשות, אולי אפילו להקים יחידה שתטפל בנושא צעירים ובתוכה גם את הנושא של מינהל הסטודנטים.

דמיטרי אפרצ'ב: חיזוק מעמדם של ארגוני עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: כפי שהשרה ציינה.

דמיטרי אפרצ'ב: המשרד רואה בארגוני עולים שותפים מלאים ברמה אסטרטגית.

דמיטרי אפרצ'ב: נעשית פעילות, אנחנו מאוד מקווים שהיא תסתיים, יש תבחינים.

דמיטרי אפרצ'ב: כפי שאתם יודעים, הנושא הזה הוא טופל הרבה מאוד זמן, ולא ניתן לו מענה בגלל בעיות משפטיות על כל הנושא של שיוויון וכו'.

דמיטרי אפרצ'ב: נעשתה כאן עבודה יוצאת דופן במחלקה של אריה ובטיפול ישיר של מחלקה משפטית.

דמיטרי אפרצ'ב: השרה מובילה את הנושא הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מקווים שבמהלך החודש הקרוב, נקבל תשובות ממשרד המשפטים, ואז נוכל לצאת עם התבחינים החדשים, וכך ארגוני עולים יקבלו את המענה הראוי.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן, אני מדבר על 2010.

דמיטרי אפרצ'ב: הגברת שיתוף פעולה עם רשויות תומכות קליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: כפי שהשרה ציינה, זה הנדבך הנוסף בשותפות.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו רואים ברשויות המקומיות את הבסיס בשילוב ארגוני עולים לנושא של קליטת עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל הכוונה שלנו לשנות גישה, אנחנו כבר משנים גישה.

דמיטרי אפרצ'ב: כשאני אדבר על נושא של עידוד עלייה מחבר המדינות, עושים שם פיילוט.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו פנינו ובחרנו רק את הרשויות שיש להן התמחות בנושא של קליטת עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: רשויות שמוכנות לא בדיבורים, אלא גם בתקציבים, במשאבים פיזיים וכספיים להיות שותפים לנושא של קליטת עלייה.

דמיטרי אפרצ'ב: רק יישובים שרואים בקליטת עולים מנוף להתקדמות היישוב, שם אנחנו נמצאים ושם נעזור.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן בנושא הזה גם נעשה מצ'ינג.

דמיטרי אפרצ'ב: רשויות שלא רואות בקליטת עולים יעד ששווה להשקיף בו משאבים במובן חיובי או שלילי, כמו לדוגמה עיריית תל-אביב לא משקיעה יותר מדי מאמץ, כי האוכלוסייה זורמת לשם מכל האזורים, לכן שם הטיפול שלנו הוא טיפול בסיסי, אבל בעיקר – את זה ראינו בסקר, בקול קורא שעשינו, בעיקר באזורים פריפריליים דרום וצפון וגם במרכז, אבל בעיקר בפריפריה, ראו בזה במשך שני עשורים אחרונים איזה תרומה זה נתן, ולכן מגלים עניין רב.

דמיטרי אפרצ'ב: קצת על נתוני עלייה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני בכוונה לא רציתי להיכנס כאן עשרות שנים אחורה ולא קדימה, אלא רק מנתונים של 2008 וכמעט טיפה יותר מחצי שנה של 2009, אפשר לראות שלמעשה אנחנו נמצאים בתקופה אחרי תקופה ארוכה מאוד של בלימה בירידה של הגעת עולים לארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: אתם יכולים לראות אם אני מסתכל בסך הכל ב-2008 הגיעו לארץ כ-16 אלף עולים ו-9 תושבים חוזרים.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נמצאים בנתונים של חודש ספטמבר, אנחנו כבר 12 אלף עולים, ויותר מ-8 אלף תושבים חוזרים.

דמיטרי אפרצ'ב: הציפייה שלנו שבסוף שנת 2009 בגלל הפעלה של התכניות והתמקדות בתכניות טובות, אנחנו נעבור את הרף של 2008.

דמיטרי אפרצ'ב: זה נתון מאוד חשוב גם במשא ומתן או בשיח מקצועי שלנו מול משרד האוצר.

דמיטרי אפרצ'ב: אסביר את הנתונים.

דמיטרי אפרצ'ב: רוב הזמן מתייחסים לכמה עולים עלו השנה או שנה שעברה.

דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה לא מטפל רק בעולים שעלו בשנה ספציפית, אלא בזכאויות כאלה ואחרות, אנחנו לקחנו ממוצע, כי לעולי אתיופיה הזכאות נשמרת 15 שנה במתן סיוע כזה או אחר.

דמיטרי אפרצ'ב: לקחנו את החתך של עשר שנים.

דמיטרי אפרצ'ב: כי בתוך 10 שנים כל העולים מקבלים מענה טיפולי ממשרד הקליטה, גם תושבים חוזרים במשך שנתיים, זה נתון שצריך לקחת אותו בחשבון.

דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה מטפל במהלך השנה הזאת ובמהלך השנה הבאה, ב-300 אלף עולים, ב-18 אלף תושבים חוזרים.

דמיטרי אפרצ'ב: לי קשה לתאר את זה מרומי רחוב קפלן 2.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל כשאני עושה ביקור בלשכות איפה שבאמת משרד הקליטה נמצא במגע עם העולים, המערכת נמצאת שם, אני לא רוצה להגיד שהיא נמצאת בקריסה, אבל נמצאת תחת לחץ, פשוט לחץ אדיר, ולזה צריך לתת מענה.

דמיטרי אפרצ'ב: תקציב המשרד ל-2009 נכון להיום, עוד לפני שאנחנו קיבלנו, עוד לפני שאנחנו עדכון ממשרד האוצר מדוייק בנושא של קיצוץ תקציבי של 9.5 מליון שקל, וגם הנושא של כסף קואליציוני שגם הוא קוצץ, המשרד כרגע נמצא עוד לפני שעידכנו את זה, בתקציב של מיליארד 417 אלף שקלים, שמתוך זה תשימו לב שבבסיס התקציב הסכום שאתם רואים, והכסף הגמיש מתוך הסכום הזה הוא מאוד נמוך, זה מאוד מקשה על המשרד לבצע פעולות.

דמיטרי אפרצ'ב: מה שכן, רוב התקציב הולך לסגירת התחייבויות של הממשל הקודם, שעשה עבודה יפה, אבל יש צורך לעשות דברים נוספים.

דמיטרי אפרצ'ב: צריך להחזיק את הקיים, את הטוב שהיה בקיים, ולהמשיך הלאה.

דמיטרי אפרצ'ב: זה סיפור לא שפוט, אני חייב לציין במילה אחת, שתקציב המשרד ב-2010 נמצא במצב מאוד קשה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא הולך להתייחס לזה כרגע, כי אנחנו ממשיכים שיח מקצועי עם משרד האוצר, משרד ראש הממשלה.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל אנחנו נמצאים בחוסר תקציבי מאוד גדול, שהוא למעשה תת-תקצוב.

דמיטרי אפרצ'ב: אגף עידוד עלייה ותושבים חוזרים.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו התחלנו להפעיל תכנית של עידוד עלייה מחמ"ע.

דמיטרי אפרצ'ב: זאת תכנית שהורכבה בשיתוף עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית.

דמיטרי אפרצ'ב: השינוי המהותי לפי הנחייה ולפי מדיניות השרה שאנחנו עשינו בתכנית הזאת, שאנחנו התאמנו אותה לתנאים של קליטה קהילתית, זה מאוד חשוב, כי אנחנו רוצים לעשות ריכוז מאמץ ולא פיזור מאמץ.

דמיטרי אפרצ'ב: מה שזה אומר, מצד אחד הרשויות עברו מכרז לפי כמה רשות נותנת לנושא של קליטת עלייה, כמה היא מוכנה להשתתף, ורק הרשויות שהיה להם רקורד מאוד טוב בנושא של קליטת עולים, מצד אחד.

דמיטרי אפרצ'ב: מצד שני, העמידו משאבים מתאימים או יותר גבוהים מרשויות אחרות, קיבלו זכות להשתתף בפרוייקט.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו חושבים שהיום לקלוט עולים זאת זכות, ולא נושא של חובה או טובה למדינת ישראל.

דמיטרי אפרצ'ב: במסגרת הפרוייקט אמורים להגיע אנשים וכבר מגיעים בחתך גילאים 18-55, זה גילאי עבודה.

דמיטרי אפרצ'ב: יש התייחסות למקצועות ספציפיים, ההיקף התקציבי הוא 32 מליון שקלים, יש לנו שיתוף פעולה מלא וטוב עם הסוכנות היהודית בתחום.

דמיטרי אפרצ'ב: בתכנית אמורים להגיע 800 משפחות ו-300 יחידים.

דמיטרי אפרצ'ב: נכון לעכשיו זה נתון טרי שקיבלנו.

דמיטרי אפרצ'ב: כרגע הגיעו בתכנית הזאת 984 נפשות שזה 294.

חנוך צמיר: נכון להבוקר יש כבר 300 משפחות.

דמיטרי אפרצ'ב: יש רישום עצום, אנחנו מלאי תקווה שעלינו פה על הגל שספג בזמנו קצת ביקורת, אבל עלינו פה על גל מהסיור שהשרה עשתה באוקראינה, וכל מקום אנחנו פגשנו עולים פוטנציאליים וגם כאלה שכבר התכוונו לעלות.

דמיטרי אפרצ'ב: התכנית הזאת זוכה בתמיכה וברצון, ויש הרבה מאוד נרשמים.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מלאי תקווה שלקראת חודש אפריל אנחנו נסיים את התכנית, לכן כדאי לנו כבר להתחיל לעשות היערכות.

דמיטרי אפרצ'ב: א.

דמיטרי אפרצ'ב: להמשך התכנית ליעד הזה, ולהרחבה של התכנית הזאת גם ליעדים אחרים בעולם.

רוברט טיבייב: אז נבקש מהשרה לחזור עוד פעם לסיורים במדינות אחרות.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו שוקלים את זה ברצינות.

סופה לנדבר: אני לא חושבת שלזה צריך להתייחס בציניות, בגלל שאני חושבת שכל עלייה שמגיעה למדינת ישראל ועוד עלייה צעירה ומקצועית זה דבר שצריך להיות מבורך.

דמיטרי אפרצ'ב: מאה אחוז, השרה לא רק ביקרה באוקראינה, היא גם עושה ביקורים במשפחות עולים שכרגע הגיעו ונקלטים ביישובים.

דמיטרי אפרצ'ב: גם אנחנו רוצים לשים על זה דגש.

דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לנו שהתכנית הזאת תצליח, מכיוון שעל בסיס הצלחת התכנית הזאת, אנחנו מתכוונים לעשות עידוד עלייה.

דמיטרי אפרצ'ב: לא עידוד עלייה באמצעות כספים, אלא עידוד עלייה באמצעות קליטה מוצלחת, פרטנית, ממוקדת, ואז אני מקווה.

דמיטרי אפרצ'ב: מניסיוני הקודם בפעילות של עידוד עלייה, אני חייב לציין לכם, שיש רבים אמוד שבהגדרה נקראים "יושבים על הגדר", התכנית הזאת בהחלט תרמה לכך שהם קופצים מהגדר בצד הנכון מבחינתנו, מבחינת המדינה.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ממשיכים את הנושא של עלייה קהילתית.

דמיטרי אפרצ'ב: מכיוון שיש תכנית לעידוד עלייה מחמ"ע, אז מן הסתם לא נפעיל שתי תכניות שמתחרות אחת בשנייה ביעד הספציפי.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל בשאר המדינות, זה מופעל, אנחנו מפעילים תכנית ב-54 רשויות.

דמיטרי אפרצ'ב: בסך הכל משתתפים כרגע בתכנית הזאת - מתקרבים ל-1,500 משתתפים.

דמיטרי אפרצ'ב: לגבי שיתופי פעולה.

דמיטרי אפרצ'ב: מהרגע שיש הנהלה חדשה, משקיע מאמצים רבים בהרחבת שיתופי פעולה עם הגורמים המסייעים, או מובילים את הנושא של עידוד עלייה, וכך בעצם במרחב של ברית המועצות, אנחנו מרחיבים באופן משמעותי שיתוף פעולה עם ארגון "נתיב", ובשאר האזורים עם הסוכנות היהודית, עד כדי כך שאנחנו רוצים לגעת גם בקודש הקודשים, יש לזה גם הסכמות עקרוניות עם הסוכנות של מיזוג מערכות מידע, שני ארגונים שקשה להם לפעול בשטח, כאשר כל אחד שומר את המידע לעצמו.

דמיטרי אפרצ'ב: לסוכנות יש עניין לקבל מידע ראשוני על קליטה מיידית, ולנו יש בהחלט עניין לקבל מידע על עולים פוטנציאליים, על מנת לעשות היערכות מוקדמת בקליטה המוצלחת שלהם.

דמיטרי אפרצ'ב: לגבי "נתיב" הנושא של שיתוף פעולה הוא מתבטא בכך שאנחנו מתפתחים, זה בשלבי סיום, תכנית של הקניית קוד כניסה לעולים, לזכאי עלייה, אבל לאלה שעברו בדיקה קונסולרית ונמצאו כשרים אלה שקיבלו כשירים לעלות לארץ, אלה שקיבלו אישור לעלות לארץ, יקבלו קוד כניסה למערכת ממוחשבת של מאגר מידע ותעסוקה, ובאמצעות הקוד הזה יוכלו לתקשר כבר עם הפקידים של משרד הקליטה, עם אלה שיטפלו בהם בהמשך.

דמיטרי אפרצ'ב: יש גם הנחייה, על מנת שעולה שיגיע לארץ יהיה לו תיק תעסוקה, ותיק קליטה אישי, וכך בעצם המדינה תיכנס למחוייבות והתחייבות מול אותו עולה להמשך דרכו בארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן שאנחנו ממשיכים את כל הנושא של קליטה בקהילה.

דמיטרי אפרצ'ב: זה תחום שיש עליו דגש רציני.

דמיטרי אפרצ'ב: לא צריך להסביר כי המשכיות הקליטה וקליטה בקהילה עצמה יש לו חשיבות רבה.

דמיטרי אפרצ'ב: המשרד מפעיל 5,300 ילדים ובני נוער בתקציב כולל של 12.5 מליון שקלים.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מרחיבים סיוע תקציבי ישיר ועקיף בהפעלת פרוייקטים קהילתיים ברשויות מקומיות, שבהם יש ריכוזי עולים גבוהים, התוספת התקציב הייחודית בעצם הולכת ליישובים החדשים שהוקמו אחרי 1990, יישובים בהם יש ריכוז עולים מבני מנשה, ולרשויות מקומיות פריפריליות מבודדות מיישובים אחרים.

דמיטרי אפרצ'ב: המשרד מבצע שינויים משמעותיים כפי שדיווחה השרה בנושא של סיוע לארגוני עולים לקראת 2010.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מרחיבים פרוייקטים בתחום סיוע לויטראנים במקלטים או בחדרי הנצחה, למדענים עולים ולילדי עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו גילינו משהו כמו איזה סוד כמוס, מתברר שבכל רשות ורשות יש מחזיקי תיקי קליטה, ואותם מחזיקי תיקי קליטה שזה בעצם מנדט שראש העיר נותן לחבר מועצה כזה או אחר, כמעט בכל רשות, וברוב הרשויות זה עולים חדשים.

דמיטרי אפרצ'ב: מתברר שאין להם הכרות עמוקה והם גם מתחלפים הרי פעם בחמש שנים עם פעילות המשרד.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מדבר על עבודה יותר ביורוקרטית.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מתכוונים במהלך חודש נובמבר לקיים סמינר למחזיקי תיקי קליטה, שבסמינר הזה הם יקבלו המלצות ותדרוכים והנחיות וניירת וטופסולוגיה בכל דבר, וגם יכירו שלעבודה מול אגפים הרלבנטיים לרשות מול משרד הקליטה, תהיה להם גם הזדמנות לכל אלה שעדיין עוד לא היתה להם הזדמנות גם להכיר את הפקידים הרלבנטיים במשרד הקליטה, על מנת ליצור קשר אישי ומקצועי וכך ימשיכו לפעול.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נתנו סיוע לכ-120 רשויות והורחב היקף של תמיכה בארגוני עולים ועמותות, חלקן יתחילו להרגיש את זה עם חלוקת התקציב וחלקן בהמשך.

דמיטרי אפרצ'ב: נושא של יזמות עסקית, ואגף לכלכלה ויזמות.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד לכם רבותיי, שמשרד הקליטה, והדבר הזה ידוע, זה משרד חברתי יחיד שמייצר כסף למדינת ישראל.

דמיטרי אפרצ'ב: יש כאלה שטוענים שזה משרד כלכלי לכל דבר.

דמיטרי אפרצ'ב: 18 אלף תושבים חוזרים יצרו לתל"ג המדינה כ-2 מיליארד שקלים, אני מאוד אוהב להגיד את זה כי זו האמת.

דמיטרי אפרצ'ב: תושב חוזר, במחקרים שעשינו, מייצר הכנסה למדינה קרוב ל-100 אלף שקלים, רק הכנסות של מס הכנסה.

נגה מליניאק: יש גם נתון כזה לגבי עולים?

דמיטרי אפרצ'ב: העולים מכניסים לקופת המדינה לא באמצעות מס הכנסה, כי בשנה הראשונה הם פטורים מזה.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל בראייה ארוכת טווח, ההוצאה הזאת מאוד משתלמת.

דמיטרי אפרצ'ב: המדען הראשי – אחד הדברים הראשונים שהוא הולך לעשות, הוא הולך לטפל בנושא של מחקר רציני שיראה עד כמה.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל כל אחד מהנוכחים מהנוכחים מוזמן לפנות למועצה כלכלית של משרד ראש הממשלה, לפרופסור וג'ין, הוא יוכל לתת לכם הסבר מאוד מפורט וברור עד כמה העלייה תורמת לנושא הכלכלי.

סופה לנדבר: אנחנו יכולים להגיד שזה לא רק הון אנושי, אלא הון כלכלי למדינה, זה ברור.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב לומר לכם דבר פשוט, אני לא רוצה לחתום כרגע על זה.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל בגדול, ההשקעה נכון לעכשיו למשרד הקליטה רשומים 24 אלף תושבים חוזרים פוטנציאליים שרוצים להגיע לארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: אגב, לוועדה הזאת היתה השקעה מאוד משמעותית בנושא של רפורמה במיסוי, כי מי שהוביל את הרפורמה, עשה את זה בשיתוף פעולה עם הוועדה.

דמיטרי אפרצ'ב: היום זה נושא בחקיקה, וזה מה שתרם תרומה עצומה לכך שהייתי בביקור בלונדון, פגשתי עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: לעתים רחוקות פגשתי עולים עשירים מבוססים שקיבלו החלטה לעלות לארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ניגע בנושא של רפורמה במסים, אבל אתם יכולים להיות גאים, וגם לדעת שלוועדה יש השפעה משמעותית ומוחשית בכל מיני תהליכים מהסוג הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: בנושא של תעסוקה, צריך להבין.

דמיטרי אפרצ'ב: עסק שנפתח בעזרה של קרן הלוואות של משרד הקליטה, ובייעוץ של משרד הקליטה, הוא באופן מיידי מייצר מקומות עבודה בהשקעה של 100 אלף שקלים שמשתלמת למדינה.

דמיטרי אפרצ'ב: כי באמצעות השקעה כזאת אתה מייצר משכורות לעובדים, ובמקום להשקיע בדמי אבטלה או בהבטחת הכנסה, זה מאוד משתלם.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן ההגדלה של קרן ההלוואות, ויכולת לתת הלוואה לעולים, זה מאפשר.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו היינו בביקור מאוד מעניין ביקנעם, בעין זיוון, יחד עם הנציגים של אגף תקציבים, כרגע יובל יצא והוא ראה את זה.

דמיטרי אפרצ'ב: עסק ביוקנ

דמיטרי אפרצ'ב: עם של עולה חדש מסרביה, שקיבל תמיכה של משרד הקליטה אז באותה תקופה, אם אני לא טועה 35 אלף שקלים.

דמיטרי אפרצ'ב: זה התפתח למפעל שהיקף המכירות שלו במהלך השנה הוא 10 מליון דולר, ועובדים שם קרוב ל-50 עובדים, שרובם כמובן עולים זה פשוט מדהים לראות.

דמיטרי אפרצ'ב: זה הישג מאוד משמעותי שהיקף מתן ההלואות יכול להגיע עד 100 אלף שקלים, כמובן שלא כולם זקוקים למאה אלף שקלים, אבל זה בהחלט מאפשר לעולים לקבל מענה במישור של משרד הקליטה ולא במישור הפתוח שמשרד הקליטה הצליח פה לתת מענה, בערב אחד ובתנאים יותר גמישים.

דמיטרי אפרצ'ב: אתם יכולים להיות גאים רבותיי, שההיקף של אי החזרת הלוואה הזאת עומד על 2% בלבד.

דמיטרי אפרצ'ב: מי שמתעסק בכלכלה, יודע שזה זניח ביותר.

דמיטרי אפרצ'ב: מכיוון שיש ריבית על ההלוואה, המדינה רק מרוויחה מכל הכיוונים.

דמיטרי אפרצ'ב: דיברנו על רפורמה במיסוי.

דמיטרי אפרצ'ב: עיקרי הדברים של הרפורמה, שעולים שעולים או תושבים חוזרים שחוזרים לארץ, במשך 10 שנים לא חייבים לדווח על ההכנסות שלהם בחו"ל ולא משלמים על זה מס.

מרינה סולודקין: תשמרו את ההישגים שלנו, בגלל עכשיו הממשלה יודעת לאן להסתכל.

מרינה סולודקין: אנחנו ביטלנו את ועדת רבינונוביץ שדווקא היה מיסוי.

דמיטרי אפרצ'ב: פרוייקט לאגף תעסוקה.

דמיטרי אפרצ'ב: פרוייקט מרכזי הכוון ותכנית ה"וואוצ'רים".

דמיטרי אפרצ'ב: אין שום ספק, וזה פרוייקט שרץ הרבה זמן וכל פעם משתדרג.

דמיטרי אפרצ'ב: הנושא של מרכזי הכוון, זה בהחלט פרוייקט טוב.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו רוצים להביא, וכרגע יזמנו וזה מתבצע, שינוי מסויים במרכזי הכוון על מנת לתת מענה של מרכזי הכוון בפריפריה.

דמיטרי אפרצ'ב: אתם יודעים שלהגיע ולקבל ייעוץ ועזרה מאוד קשה מדרום ומצפון, כי שם הפריסה של הרשויות גדולה, וריכוז עולים גבוה, אנחנו רוצים להצטמצם מבחינה פאסיבית, מבחינת גודל של המרכז, כדי ליצור מספר על גלגלים שיגיעו לעולים עצמם.

דמיטרי אפרצ'ב: המגמה במשרד הקליטה לפי הנחייה במדיניות השרה, שמשרד הקליטה צריך לקום ולהגיע לעולים, לא לחכות שהעולים יגיעו למשרד הקליטה, אלא משרד הקליטה תגיע לעולים.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו בונים תכנית איך לעשות את זה.

דמיטרי אפרצ'ב: תכנית ה"וואוצ'רים".

דמיטרי אפרצ'ב: זאת תכנית טובה, דורשת התייעלות, נעשה התייעלות.

דמיטרי אפרצ'ב: יש כבר הנחייה לעשות את זה, אבל זאת תכנית טובה.

דמיטרי אפרצ'ב: היא מאפשרת לעולה לבחור לעצמו דרך קליטתו.

דמיטרי אפרצ'ב: בעידן המודרני העולים לא צריכים להיות רק מה שנקרא תהליך של "שתיקת הכבשים".

דמיטרי אפרצ'ב: הם יודעים לפעמים יתר טוב מאיתנו מה הם צריכים.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן שאנחנו שומרים על כך שחאפרים למיניהם לא השתלטו על הנושא, אבל תכנית ה"וואוצ'רים" הוכיחה את עצמה, היא עולה למדינה כסף, אבל זה הרבה יותר זול מאשר לשלם דמי אבטלה והבטחת הכנסה, הרבה יותר זול.

דמיטרי אפרצ'ב: 76% מהבוגרים של תכנית ה"וואוצ'רים" עובדים במקצועות נדרשות, 46% מדווחים על עלייה במשכורת.

דמיטרי אפרצ'ב: א נחנו לא חילקנו "וואוצ'רים" בגלל היעדר תקציב.

דמיטרי אפרצ'ב: התחלנו לעשות את זה עכשיו אחרי 16 ביוני, הדרישה היא עצומה.

דמיטרי אפרצ'ב: הרבה מאוד מהתקציב יילך לסגירת הפער הזה, כי הפער הזה נוצר ומשרד האוצר חייב לתת לזה מענה.

דמיטרי אפרצ'ב: מרכז אמנים עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: הסיטואציה דומה.

דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו תחזית של 1,000 השמות השנה.

דמיטרי אפרצ'ב: עד ספטמבר לא חולק שום דבר.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נחדש עכשיו ועדות ארבע וכו' והעולים יקבלו מענה.

דמיטרי אפרצ'ב: מקצועות רישוי.

דמיטרי אפרצ'ב: עד ספטמבר נפתחו 12 קורסים להכנה לרישוי עד 290 משתתפים.

דמיטרי אפרצ'ב: התחזית עד סוף השנה – פתיחה של עוד 17 קורסים עבור 420 משתתפים.

דמיטרי אפרצ'ב: אני רוצה לדווח לוועדה שיש לנו הישג מאוד יפה בתחום של רישוי רופאים, כי הגענו להסכם עם משרד הבריאות שהעולים שנכשלים במבחן בשלב הראשון, יכולים לגשת אחר כך לעוד שלב, וגם אני מבין שזה בשפה שלהם.

דמיטרי אפרצ'ב: פרוייקט מרכז קליטה במדע, הנושא של תכנית קמ"ע.

דמיטרי אפרצ'ב: אין לי מה להוסיף על הדברים שהשרה אמרה, הדברים היו מה שנקרא מלים כדורבנות.

דמיטרי אפרצ'ב: המשרד רואה בפרוייקט הזה פרוייקט חשוב ביותר.

דמיטרי אפרצ'ב: הפתרון לפרוייקט הזה לא נמצא בכותלי המשרד, אלא נמצא במשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו נשמח לסייע.

דמיטרי אפרצ'ב: הוועדה להשבת המוחות.

דמיטרי אפרצ'ב: הוטל על משרד הקליטה בקדנציה הקודמת, ארז חלפון הוביל את זה, ואני המשכתי לתת המלצות לממשלה בנושא של השבת המוחות הישראליים מחוץ לארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: הוועדה למעשה סיימה את עבודתה.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מגבשים עכשיו את ההצעה הסופית, ונגיש אותה לקראת סוף חודש אוקטובר לממשלת ישראל.

דמיטרי אפרצ'ב: השתתפו בהמלצות של התכנית טובי האוניברסיטאות.

דמיטרי אפרצ'ב: הועדה היתה מאוד ציבורית, מאוד חשובה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני אישית כבר הגעתי לשלבים של הסיכום, אבל בהחלט מאוד נהניתי מההתנהלות של הוועדה.

דמיטרי אפרצ'ב: כרגע מנסים להעביר את המסקנות של הוועדה למישור הביצועי, למישור המציאות.

דמיטרי אפרצ'ב: בנושא הזה אני חייב לציין יש שיתוף פעולה מאוד פורה גם עם משרד האוצר, וגם עם משרד ראש הממשלה.

דמיטרי אפרצ'ב: תכנית "חומש".

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא הולך לפרטי הפרטים של תכנית "חומש".

דמיטרי אפרצ'ב: זאת תכנית חשובה, זאת תכנית שצריכה לקבל מענה.

דמיטרי אפרצ'ב: השרה הגדירה את התכנית הזאת בסדר עדיפות מאוד גבוה במשרד.

דמיטרי אפרצ'ב: זה מתבטא בתקציבים גם בעת הקשה שאנחנו עוברים כרגע.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מאוד מצפים שמשרד החינוך מתוך 35 מליון שקלים, תיקצב רק 6 מליון שקלים, מתקצב את התכנית במלואה, כנ"ל גם משרד השיכון.

דמיטרי אפרצ'ב: כמובן שהפעילות שלנו היא מתמקדת גם במרכזי קליטה, ובמוקדים של 22 יישובים.

דמיטרי אפרצ'ב: תקציב המוקדים עומד על 12 מליון שקלים.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד לכם, שאנחנו מתמודדים עם תופעה מאוד לא סימפטית של רשויות כאלה ואחרות שמבקשות לסגור אותן מקליטת עולי אתיופיה, המשרד בתוקף מתנגד.

דמיטרי אפרצ'ב: ואיפה שצריך לעשות שיפורים כאלה ואחרים, בהחלט אנחנו עושים את זה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שאם תכנית חומש תופעל לפי המתוכנן, יהיה אפשר לתת באמת מענים גם לעולים עצמם וגם לדור שני שנולד כבר בארץ.

דמיטרי אפרצ'ב: מבצע אכלוס.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב להגיד גם בתור מנכ"ל שרק צובר נסיון, גם אני הייתי מאוד מופתע, כי השרה מהרגע הראשון שנכנסה למשרד, אמרה שלא מעניין אותה לא כסף ולא תקציב, המשרד הוכיח, וזה מבחינתי היתה הפתעה, היכולת הארגונית המאוד גבוהה.

דמיטרי אפרצ'ב: פשוט הצליחו לגרד מכל פינה 400 דירות.

סופה לנדבר: 500 דירות, אבל 100 דירות החזרנו בגלל שבדימונה ובמצפה רמון לא רצו לקבל עולים.

דמיטרי אפרצ'ב: המבצע הזה עבד כמו שעון וכמו צבא קטן.

דמיטרי אפרצ'ב: כל משרד הקליטה התגייס לנושא.

דמיטרי אפרצ'ב: חשוב לציין שהעולה, זאת אומרת, המנגנון עבד בצורה כזאת, שהיתה לשכה משגרת ולשכה קולטת.

דמיטרי אפרצ'ב: זאת אומרת, זאת אומרת, אם בבת ים היה נושא הדיור היה מאוד חריף, והיה צריך למצוא מענה אמיתי, לא מענה של לוקסוס.

דמיטרי אפרצ'ב: אלא מענה שהיה בן אדם שלא היתה לו דירה, לא היה לו מקום מגורים והציעו לו דירה במגדל העמק, קריית שמונה או בבאר שבע, או במקום דרומי יותר.

דמיטרי אפרצ'ב: היתה לשכה שהיתה שולחת את העולה, ובלשכה הקולטת היו אוספים אותו, ומלווים אותו, וזה עבד מאוד טוב, עד שבעצם המבצע הסתיים.

דמיטרי אפרצ'ב: 12 אלף איש, אבל זה רק סימן שמצוקת דיור סוציאלי, זאת בעייה קשה ביותר, וזה בטח לא ביכולת של משרד הקליטה למצוא פתרון.

דמיטרי אפרצ'ב: זה פתרון מערכתי, גדול, שצריך לתת עליו את הדעת.

דמיטרי אפרצ'ב: שכירות ארוכת טווח, צויין בסקירת השרה.

דמיטרי אפרצ'ב: במסגרת השינויים שאנחנו מציעים לעשות, ואנחנו עושים אותם, זה ביטול המצאת חוזה לתקופה של חמש שנים, רשימת יישובים אנחנו הולכים לעדכן.

דמיטרי אפרצ'ב: רמת סיוע נוסף תגדל, התכנית המעודכנת אמורה להתפרסם במהלך חודש נובמבר 2009.

דמיטרי אפרצ'ב: השרה דיבר על שיתוף פעולה עם הרשויות.

דמיטרי אפרצ'ב: יש רשויות שהנושא של קליטת עלייה זו לא טובה לאף אחד, הם רוצים ומחפשים פתרונות, הם מוכנים להיות שותפים גם להקמה של דיור סוציאלי בתוך הרשות עצמה.

דמיטרי אפרצ'ב: משרד הקליטה כאן מופיע כמין סוג של מתווך ומייתר קרנות, וכמובן שהשתתפות של משרד הקליטה בהחלט עוזר הרבה מאוד בנושא הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: נושא של שקיפות המשרד.

דמיטרי אפרצ'ב: השרה דרשה ואנחנו מבצעים.

דמיטרי אפרצ'ב: בנייה של מערכת ממוחשבת שתאפשר לעולה חדש לבדוק בכל עת ובכל שלב מה מקומו בתור, איפה נמצאת הדירה, מה מצבה וכו'.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מאוד מקווה שבאמצעות קוד האישי הזה, נוכל לתת אפשרות לפחות בהרגשה של עולים שאף אחד לא עובד עליהם, אלה אלו התהליכים וכך זה עובד.

דמיטרי אפרצ'ב: נושא של הרווחה.

דמיטרי אפרצ'ב: המשרד נמצא בשותפויות.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חייב לציין, שבאגף הזה מובילים דגם עבודה שילובי.

דמיטרי אפרצ'ב: זה דווקא אגף שאין לנו תקציב גבוה כי רוב הפעילות נעשית מתוקצבת במשרדים אחרים.

דמיטרי אפרצ'ב: בתחום הזה משרד הקליטה הוא משרד יוזם הרבה מאוד תכניות, מקדם הרבה מאוד תכניות, ומצליח לגייס תקציבים ממשרדים אחרים.

דמיטרי אפרצ'ב: אתם יכולים לראות על המצגת עצמה.

דמיטרי אפרצ'ב: אלה נושאים של אלימות במשפחה, נושאים של נוער, כל הנושאים הידועים לכם.

דמיטרי אפרצ'ב: התמודדות עם מצבי סיכון ומצוקה בעיקר בקרב בני הנוער.

דמיטרי אפרצ'ב: יש לנו נתונים מדאיגים מאוד על כך שהנושא של אובדנות בקרב נוער עולה הוא הרבה יותר גבוה.

דמיטרי אפרצ'ב: אם יהיו שאלות, יש לנו אנשי מקצוע שיתנו תשובות לנושא הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: נושאים שנמצאים בטיפול וחוסרים תקציביים.

דמיטרי אפרצ'ב: בלי להיכנס יותר מדי לפרטים.

דמיטרי אפרצ'ב: אין לנו פתרון מעבר לפתרונות שאנחנו משתדלים לייצר לנושא של דיור ציבורי למשפחות עולים חלשות.

דמיטרי אפרצ'ב: הנושא של קמ"ע חייב לקבל מענה בתקציבי משרד הקליטה בשנת 2010.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מוכנים וערוכים, לקלוט תושבים חוזרים, במיוחד שפוזרו הבטחות, במיוחד שהמבצע מאוד הצליח, במיוחד שהתושבים החוזרים באופן מיידי באותה שנה מכניסים כסף למדינה ומחזקים את העם היושב בציון.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ניכנס לדיונים עם משרד האוצר, משרד ראש הממשלה.

דמיטרי אפרצ'ב: ראש הממשלה בלשון המעטה להוט על הנושא הזה.

דמיטרי אפרצ'ב: הוא רוצה עשרות אלפים, אנחנו רוצים לראות איך אנחנו יכולים לעשות את זה באמצעות תקציב שאין לנו אותו.

דמיטרי אפרצ'ב: מינהל הסטודנטים.

דמיטרי אפרצ'ב: זה נושא מאוד כואב למשרד הקליטה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מתנצל מנציגי הסוכנות שאני חוזר על זה.

דמיטרי אפרצ'ב: בשנה הזאת השלמנו תקציב - אתם צריכים להבין, רבותיי, אנחנו נמצאים על מיטה של 4 מטר מרובע, התקציב כרגע מכסה 1 מטר מרובע.

דמיטרי אפרצ'ב: לכן כשאנחנו מזיזים את השמיכה הזאת של מטר מרובע, אנחנו נאלצים לבחור, לא למי לעזור, אלא במי לפגוע כמה שפחות.

דמיטרי אפרצ'ב: כאן במקרה הזה, ה-19 מליון שקלים - השרה אמרה לי, יש נושאים שהם טאבו.

דמיטרי אפרצ'ב: היו 3 נושאים שאחד מהם זה קמ"ע, בנושא של מינהל הסטודנטים ונושא של תכנית חומש.

דמיטרי אפרצ'ב: בנושאים האלה לקחנו מאיפה שלא היה לנו.

דמיטרי אפרצ'ב: בשנה הבאה לא יהיה לנו פתרון.

דמיטרי אפרצ'ב: פנינו ליושב ראש הסוכנות היהודית.

דמיטרי אפרצ'ב: אני מודיע לכם שבשנה הבאה אין לנו את התקציב.

דמיטרי אפרצ'ב: יהיה מאוד חבל אם ייפגעו כאן 3,000 סטודנטים מכל המגזרים.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שאין דבר יותר חשוב מבחינת חשיבותו.

דמיטרי אפרצ'ב: השרה יצרה הידברות עם משרד התחבורה, כי קבלת פנים של עולים בנתב"ג בטרמינל כאשר בעצם כולם מגיעים לטרמינל החדש – טרמינל 3, זה לא ראוי, זה לא נכון.

דמיטרי אפרצ'ב: זה יוצר רושם לא טוב.

דמיטרי אפרצ'ב: מי שעלה לארץ באמצעות מטוס יודע, שהרושם הראשון שנוצר הוא מלווה אותך אחר כך כל השנים, זה אותו בוריס הלמן עם הצוות שלו.

דמיטרי אפרצ'ב: לצערי הרב, אנחנו נאלצים לטרטר עולים עם הפקלאות, מטרמינל 3 לטרמינל 1.

דמיטרי אפרצ'ב: לא ראוי לא טוב.

דמיטרי אפרצ'ב: היה תקציב ואיכשהו נעלם בקדנציה הקודמת.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו מקווים מאוד שהפעם נוכל לעשות, זה דורש תקציב לא קטן.

דמיטרי אפרצ'ב: בזה סיימתי את הדיווח.

ליה שמטוב: תודה רבה למנכ"ל משרד הקליטה.

ליה שמטוב: חצי שנה מתחילת הקדנציה, כל כך הרבה דברים נעשו.

ליה שמטוב: אם היינו עושים סקירה בעוד שנה, אז בכלל היינו מדברים כמה שעות.

ליה שמטוב: זה אומר: אנשים נכונים במקום הנכון.

ליה שמטוב: לגבי הדיור והמבצע שעשיתם.

ליה שמטוב: דיברו בכל הארץ על כך, חבל מאוד שאי אפשר לתת פתרון לכולם.

ליה שמטוב: בחג הסוכות הייתי בסוכה בירושלים בגן הוורדים, הזמינו אותי.

ליה שמטוב: אלכסנדר ברמן יושב פה, גם היו קשישים ועולים חדשים שמתגוררים בירושלים.

ליה שמטוב: בוודאי שהנושא הכאוב הוא הדיור הציבורי.

ליה שמטוב: מצד אחד אפשר להגיד בסדר, אתם החלטתם לגור בירושלים, אבל אולי יש דירות גם בפריפריה, גם בדרום, גם בצפון.

ליה שמטוב: אבל כאשר שומעים את הקשישים שכבר 12, 15 שנה בארץ, והם התרגלו למקום, הם כבר מתרגלים, אלה לא אנשים צעירים.

ליה שמטוב: זה אומר קופת חולים, זה בנק, זה גם ילדים, נכדים.

ליה שמטוב: היום לשלם כל כך הרבה, עד 3,000 שקלים שכירות - מאוד קשה.

ליה שמטוב: לאנשים האלה אנחנו צריכים כנראה גם עם משרד השיכון, וגם עם האוצר לתת להם פתרון, כי לא יכול להיות שבמשך 12, 15 שנה הם לא קיבלו את פתרון הדיור.

ליה שמטוב: לגבי חברי מועצות שראש העיר נותן להם את תיק הקליטה.

ליה שמטוב: נכון שאתם רוצים לעשות את ההשתלמויות, אבל לא תמיד ראשי הערים, במיוחד ראשי ערים חדשים הם גם יודעים מה קורה שם, וגם כדאי להזמין אותם וללמד אותם, כי כאשר מדברים איתם, הם אומרים, אין עלייה.

ליה שמטוב: מה זה?

ליה שמטוב: 50 משפחות הגיעו.

ליה שמטוב: אין עלייה.

ליה שמטוב: הם לא חושבים כמו שאתה ציינת, שזה לא רק עולים חדשים שמגיעים היום.

ליה שמטוב: זה גם עולים עד 10 שנים בארץ, גם עולים שחוזרים.

ליה שמטוב: זו כמות אדירה וצריכים לטפל בהם.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה רבה ליושבת ראש.

מרינה סולודקין: אני מברכת את שרת הקליטה ואת מנכ"ל המשרד, הם בדרך מאוד נכונה.

מרינה סולודקין: דגשים נכונים.

מרינה סולודקין: וגם בכירי המשרד שיושבים כאן.

מרינה סולודקין: אנחנו יודעים איך קיבלנו את 100 אלף השקלים כהלוואה לעסקים קטנים.

מרינה סולודקין: אחרי כל ההישגים זאת היסטוריה ממושכת כמו שסופה יודעת של מאבקים.

מרינה סולודקין: בגלל שבשתיקה אין שום דבר, רק קיצוצים בכל מקום.

מרינה סולודקין: אני רוצה להדגיש שאני מאוד תומכת שהמפנה שאתם רוצים לעשות, בכוונה, מה זה עלייה, ומה זה משרד קליטה.

מרינה סולודקין: זה כל כך נמאס, שכל הזמן אומרים אין עלייה ולא מבינים שיש יותר ממליון איש עשרים שנה.

מרינה סולודקין: גם ב-2011 יהיה 20 שנה לקליטת העלייה האתיופית.

מרינה סולודקין: אני חייבת שאם אנחנו לא רוצים "דור המדבר" בארץ, אז משרד הקליטה חייב לדבר על דור ראשון שהם כולם עלייה עד הסוף.

מרינה סולודקין: אבל זה מהפך, בגלל שבארץ בגלל העניינים התקציביים, וגם בגלל הרבה דברים, דעות קדומות, לא רוצים להבין את זה.

מרינה סולודקין: שמעתי על כיוונים והבעיות.

מרינה סולודקין: אני מאוד מבינה מה זה בעיות מול משרד האוצר ומול משרד הבינוי והשיכון.

מרינה סולודקין: מה שאני ממליצה – סופה, את לוחמנית, נילחם ביחד.

מרינה סולודקין: בגלל שנלחמנו נגד ועדת רבינוביץ שעשה ניסוי, אחר כך נלחמנו על הביטול של ועדת רבינוביץ, ועכשיו אין מיסוי על אנשי עסקים ועשירים מחוץ לארץ – יש דבר כזה.

מרינה סולודקין: הדבר מאוד נזיל.

מרינה סולודקין: במשרד האוצר יושבים אנשים שרק סופרים כסף ותמיד רוצים לקצץ בכל מיני מקומות.

מרינה סולודקין: לכן אני חושבת שגם המטרה שלכם מאוד חשובה, לשמור על ההישגים של המשרד.

מרינה סולודקין: לכן דאגתי שאתם נותנים לאוצר להכתיב לכם מה יהיה בקמ"ע.

מרינה סולודקין: מה בין קמ"ע למשרד האוצר?

מרינה סולודקין: נלחמנו מול ראש הממשלה.

מרינה סולודקין: נמשיך.

מרינה סולודקין: אתם עובדים כעובדי המשרד, כשרת הקליטה והמנכ"ל.

מרינה סולודקין: תהיה לי פגישה בשבוע הבא עם ביבי בנושא הדיור הציבורי.

מרינה סולודקין: אם אין בתכניות ובתקציבים דיור ציבורי, לא יהיה.

מרינה סולודקין: 400 יחידות דיור זה מאוד טוב, וזה פתרון ל-400 משפחות.

מרינה סולודקין: אבל אנחנו יודעים שברשימה יש 60 אלף משפחות.

מרינה סולודקין: אחרי גיל טרום פנסיה, ואחרי גיל פנסיה, הם לא יכולים לשרוד בגלל העלאת השכירות, ובגלל שאי אפשר בארץ בעוד כמה שנים יהיה אפשר לקנות דירה בסכומים סבירים.

מרינה סולודקין: לכן אנחנו בחזית אחת, לא מולכם.

מרינה סולודקין: אתם מבינים את החשיבות, אבל תדברו על זה, תצעקו, זאת קואליציה שלא חושבת כל כך על דיור ציבורי.

מרינה סולודקין: ב-1996-1998 הפתרון היה מקבצי דיור.

מרינה סולודקין: חביב, נכון שנתנו פתרון מקבצי דיור 2,000 בשנה בתחום של הדיור הציבורי.

מרינה סולודקין: גם השר אטיאס לא יכול לשבת ולחשוב שהוא מלך הארץ, ולא לבנות הוסטלים.

מרינה סולודקין: אנחנו צריכים לצעוק ולכעוס.

מרינה סולודקין: אני מאוד שמחה שמדען חדש נכנס לתפקיד, בגלל שלא כל כך הרגשנו במדענים הקודמים.

מרינה סולודקין: לגבי השפה.

מרינה סולודקין: הייתי בפגישה עם מנהלי אולפנים בצפון, הם אמרו לי שהם נדהמים, אנשים לומדים באולפן, הם טובים ומצויינים, אחר כך בעוד 5 ו-8 שנים כאשר הם נפגשים עם אותם האנשים, הם כמעט לא מדברים עברית, אפילו בצורה יותר ירודה.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: בגלל הקריטריונים.

מרינה סולודקין: עולה זה עולה לכל החיים.

מרינה סולודקין: בארה"ב אפשר לעשות לימודי שפה, 3 פעמים - 900 שעות.

מרינה סולודקין: האנגלית היא יותר פשוטה מהשפה העברית, אפשר לקבל 2700 שעות במשך כל החיים.

מרינה סולודקין: המדינה משלמת.

מרינה סולודקין: כאן אנחנו מקבלים 500 שעות במימון המדינה, ואחר כך יש רק בעיות, למורות האולפן.

מרינה סולודקין: זה לכל החיים.

מרינה סולודקין: אני מאוד מודאגת ואני מאוד שמחה שאתם שמים דגש על זה.

מרינה סולודקין: כי המדען הראשי, אני חושבת שהוא מבין את חשיבות השפה, כדי שלא יהיה "דור מדבר" איפה השפה.

מרינה סולודקין: אז אנחנו צריכים גם לעשות את זה.

מרינה סולודקין: אני מתכוונת לעשות מה שאמרתי לכם.

מרינה סולודקין: לשמור על קמ"ע.

מרינה סולודקין: לא עובדת מול משרד האוצר, זה תחום אחר, אנחנו באופוזיציה.

מרינה סולודקין: אבל זה ראש הממשלה שחתם על קמ"ע, שחתם על 100 מליון שקלים ל-500 איש, ואנחנו נבקש ממנו גם להמשיך, כמו שהוא עשה את זה ב-1966-1978 שהוא יעשה את זה, גם בנושא של הדיור הציבורי.

מרינה סולודקין: אני הולכת עם החוק שלי, שהמדינה חייבת לקנות 5% של כל הדיור שבונים בשנה.

מרינה סולודקין: אנחנו חייבים לעשות משהו.

מרינה סולודקין: אתם מאוד מבינים, המשרד תומך, אז אנחנו חייבים את השותפים.

מרינה סולודקין: אני מאחלת מכל הלב לצוות שלכם, שהוא מצויין, השרה והמנכ"ל, ושל העובדים הבכירים, וגם למדען החדש, שאני מצפה ממנו.

מרינה סולודקין: אנחנו מצפים שיהיו פריצות דרך, בגלל שרק לשבת, אפילו לשמור קשה במדינה, אבל חייבים להתפתח.

מרינה סולודקין: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה לחברת הכנסת מרינה סולודקין.

אילנה שפייזמן: אני משתי"ל, פרוייקט עולים.

אילנה שפייזמן: קודם כל תודה רבה לשרה ולמנכ"ל על המצגת המאוד מעניינת, ועל מגוון דברים שאתם עושים.

אילנה שפייזמן: זה באמת כיוון מבורך גם השקיפות וגם ההנגשה של השירותים.

אילנה שפייזמן: דבר אחד, אדוני המנכ"ל, אתה דיברת על זה שהמשרד מייצר הון, מייצר כסף למדינה, ואני מתחברת לגמרי למה שאתה אומר.

אילנה שפייזמן: רק צריך לזכור, כפי שאמרה חברת הכנסת סולודקין, כבר 20 שנה יש פה עולים, וגם הם הביאו איתם הון מאוד גדול.

אילנה שפייזמן: חלק גדול מההון הזה הולך לאיבוד, בגלל שהמשרד מטפל בעולים עד 10 שנים, אבל ישנם עולים שהם 20 שנה, אבל ישנם עולים שהם 20 שנה, והם מדענים ורופאים ומהנדסים, בכל המקצועות הנדרשים.

אילנה שפייזמן: לא נדבר על מורים שהיום חסר, לאנשים האלה אין פתרון, כי משרד התמ"ת לא מטפל בהם כאוכלוסייה ייחודית, גם משרד הקליטה לא מטפל בהם כאוכלוסייה ייחודית, אז בעצם המדינה מאבדת פה הון אנושי מאוד גדול.

אילנה שפייזמן: אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולקרוא למשרד ולראות איך הוא כן יכול לראות באוכלוסייה הזאת גם אוכלוסיית יעד, ולהחיל את התכניות המאוד טובות שלו בתחום התעסוקה גם על האוכלוסייה היותר ותיקה.

ליה שמטוב: תודה.

נגה מליניאק: יכול להיות שזה היה כתוב שם בתבחינים החדשים לסיוע, אבל אני רק רוצה להעלות עוד פעם את העניין, שיש לנו תחושה, גם לאור תכנית המענקים לעולים מחמ"ע, שסל הקליטה הרבה שנים לא עודכן, צריך לחשוב על עדכון סל הקליטה, כי מה שנותנים היום בסל הקליטה לא מספיק למשפחת עולים, ואז מפסיקים את האולפן, כי חייבים לעבוד ולהרוויח כסף.

נגה מליניאק: אני חושבת שזה משהו שהוועדה צריכה לקדם את עדכון סל הקליטה.

נגה מליניאק: תודה.

מאיר לב: אני רוצה לברך את שרת הקליטה.

מאיר לב: בפעם הראשונה הרגשנו שהנושא של ארגוני עולים, היה אחד הנושאים הראשונים שטופלו במשרד.

מאיר לב: היו לי כמה שאלות, נתנו תשובה בהסברים.

מאיר לב: לגבי התמיכות.

מאיר לב: אני חושב שמאוד חשוב שהנושא ייפתר בימים הקרובים.

מאיר לב: אם אפשר לפתור את הבעיה של המצב, דרך מקדמות או באיזושהי צורה כדי שלא יקרסו עד שהתקציבים יגיעו.

מאיר לב: התבחינים.

מאיר לב: זה שנים שאנחנו מדברים על זה.

מאיר לב: הרבה שרים נגעו בנושא.

מאיר לב: זו הפעם הראשונה שלוקחים את זה ברצינות.

מאיר לב: אני מקווה שתצליחי, בגלל שזה יכול להיות הפתרון הסופי.

מאיר לב: הפרוייקט של 800 משפחות שמנסים, אני בטוח שזה יהיה הצלחה.

מאיר לב: אני מקווה שנוכל להעביר את זה למדינות אחרות, או לאיזה עולה לא חשוב מאיפה הוא בא, הוא מרגיש עולה, ואנחנו צריכים לתת הזדמנויות שוות בקשר לכולם.

מאיר לב: אני מודאג בקשר לרופאים.

מאיר לב: צריכים לקחת את זה ברצינות פעם אחת ולגמור את הסיפור.

מאיר לב: יש רופאים שמגיעים לישראל ומתחילים לעבוד, ויש רופאים שהם ברמה מאוד גבוהה, בגלל שבאו ממדינה מסויימת, לא יכולים להתקבל לעבודה.

מאיר לב: ראש הממשלה לשעבר טופל אחרי שני רופאים דרום אמריקאיים.

מאיר לב: לפני שבוע שמענו שראש הממשלה הזה טופל ברופא ארגנטינאי דווקא, אבל בכל זאת, הרופאים לא מוכרים כאן.

מאיר לב: אני חושב שאולי אפשר לעשות ועדה של משרד הקליטה עם משרד הבריאות, ועם קבוצה של רופאים שבאו מהמדינות במקום שלא מכירים אותם, ושהם היום מנהלים בתי חולים, מחלקות, שהם ברמה מאוד גבוהה בישראל.

מאיר לב: אולי יהיה אפשר לפתור שם כמה בעיות כדי להקל עליהם.

מאיר לב: כואב שעד שמביאים רופא לישראל, אחרי כמה חודשים או שנה, שנתיים, הוא מתחיל לעבוד אחרי יום שהוא מגיע לספרד בספרד, במקומות הכי טובים של ספרד.

מאיר לב: אז רופאים כאן לא יכולים לעבוד, אבל בספרד כן מקבלים אותם, באירופה הם ישר נכנסים לעבודה.

מאיר לב: סוגרים להם את הדלת.

מאיר לב: אני באתי עכשיו מביקור מברזיל ומארגנטינה.

מאיר לב: אני חושב שאפשר בקלות להביא 50 רופאים.

מאיר לב: הם ממתינים.

מאיר לב: יש בעיה, אני יודע שאני אצטרך לעבוד בכל מיני דברים אבל חוץ מרפואה.

מאיר לב: אני חושב שאפשר לעשות ועדה כדי לפתור את הבעיה.

מאיר לב: לגבי ה"וואוצ'רים" זה הדבר שאני חושב שהוא אחד מהטובים שיכול להיות, שהבן אדם מוצא קורס כדי שיהיה לו עבודה.

מאיר לב: יש המון אנשים שממתינים.

מאיר לב: באמת, לא רק אלה שממתינים מזמן, עולים שרוצים כבר להתחיל, אני מקווה שזה יאושר ונוכל להתחיל.

מאיר לב: תודה על כל המאמץ שאת עושה עד היום.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: ועדת העלייה והקליטה בראשותי, אז אנחנו כבר סיכמנו שנזמין ונדבר באחת הוועדות בנושאי הרופאים זה באמת נושא חשוב.

ליה שמטוב: נראה איך אנחנו נקדם אותו.

אריאל זלטקין: אני מצטרף לכל הברכות שנאמרו כאן עד עכשיו.

אריאל זלטקין: אבל יש לי הערה לגבי מה שלא נאמר, ולא ראינו מהמצגת וזה נושא הגיור.

אריאל זלטקין: אנחנו מדברים על כל התשבחות, שמענו לגבי קליטת העלייה, הדבר שהכי קרוב לתחום הזה זה לגבי שירותי רווחה – סיוע למשפחות עולים שנקלעו למצב מצוקה.

אריאל זלטקין: בהחלט, אנחנו שומעים מכלי התקשורת על המון מצוקה של אותם משפחות ועולים בודדים שהגיעו לארץ ולא טופלו כראוי בתחום הגיור.

אריאל זלטקין: עכשיו מעבר של תחום הגיור ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה, ושכל העמותות כמו זו שנודע לנו על כך.

אריאל זלטקין: עכשיו מכל היזמות שלכם ראינו שאתם מכירים את העולה עוד טרם עלייתו בתור עולה פוטנציאלי, ולכן טבעי שמשרד הקליטה יהיה זה שילווה אותו בתחום הזה.

אריאל זלטקין: אני תוהה על פשר המעבר ממשרד הקליטה למשרד ראש הממשלה.

אריאל זלטקין: תודה.

רות דיין: אני מבקשת לברך את השרה ואת המנכ"ל על המצגת הנפלאה ועל ההבנה שרשויות מקומיות הן חלק בלתי נפרד משילובם של העולים בתוך העלייה והקליטה.

רות דיין: אנחנו בהחלט שמחים על כנס מהסוג הזה למחזיקי תיקי קליטה ברשויות המקומיות.

רות דיין: אכן, גם ראשי הערים שהשתתפו בכנס כזה על מנת שיראו את הפריסה הכוללת של הפעילות שלכם.

משה בלינסקי: תכנית קמ"ע.

משה בלינסקי: השאלה הראשונה היא לגבי רוחבי נוכחי אחרון, אם זה גם שייך לקמ"ע, בגלל שבשנת 2009, כבר קיצוצו עשרה וחצי מליון רק בבסיס תקציב.

משה בלינסקי: האם הקיצוץ האחרון גם שייך לקמ"ע?

משה בלינסקי: הנושא השני.

משה בלינסקי: יש בעיה דרסטית בתכנית קמ"ע, בתקציב 2010 חסר 35 מליון שקל, זאת אומרת, סכנת פיטורים ל-150 מתכנית קמ"ע, וקיצוץ מספר מדענים עד 300 איש.

משה בלינסקי: זאת בעיה, אנחנו עכשיו במאבק ובעד תכנית קמ"ע, המאבק גם בארץ וגם לא רק בארץ.

משה בלינסקי: עכשיו בעיתון חשוב מאוד.

משה בלינסקי: היתה כתבה לגבי קיצו תקציב קמ"ע.

משה בלינסקי: ב-7 בספטמבר, קיבלנו מכתב מהאוניברסיטאות.

משה בלינסקי: במכתב כתוב כמה דברים שאני רוצה להבין.

משה בלינסקי: כתוב שיש ועדה בינמשרדית בין משרד הקליטה, משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה.

משה בלינסקי: כפי שנאמר פה, הוועדה צריכה להחליט מה יהיה עם קמ"ע.

משה בלינסקי: שם במכתב כתוב שלועדה יש זכות לשנות מספר אנשים בקמ"ע והתנאים בקמ"ע.

משה בלינסקי: אני רוצה לשאול מה הגישה של משרד הקליטה בוועדה הזאת.

משה בלינסקי: מה רוצים לעשות בוועדה, וגם אני רוצה לומר שברור שמדענים עולים מתנגדים לקיצוץ מספר מדענים בקמ"ע, וגם שינוי בתנאים.

משה בלינסקי: אם יש פה נציג משרד האוצר, נרצה לשאול את האוצר, לא אנחנו מודאגים.

משה בלינסקי: במשרד האוצר אומרים שאנחנו רוצים להחליף את קמ"ע, לדבר מחדש על תנאי תקצוב ומספר האנשים.

משה בלינסקי: זאת אומרת, יש באמת כוונה לשנות את התכנית.

משה בלינסקי: אנחנו רוצים לדעת מהי הכוונה של משרד הקליטה, ומה הגישה של משרד האוצר לגבי תכנית קמ"ע.

משה בלינסקי: שאלה שלישית שקשורה למכתב.

משה בלינסקי: אמרתם שבשנת 2009 יש תקציב לתכנית קמ"ע, תקציב מלא.

משה בלינסקי: אבל במכתב של משרד הקליטה, יש שני דברים שרוצים לשנות - לקצץ את גיל הפרישה מ-68 שהיה למדענים בתכנית קמ"ע, זה בדיוק כמו לפרופסורים באוניברסיטאות לגיל 67.

משה בלינסקי: זאת אומרת, זו פגיעה בתנאי עבודה של מדענים עולים.

משה בלינסקי: דבר שני, כתוב על סגירה, כניסה, בתכנית גלעדי, זאת אומרת התכנית סגורה, עכשיו לא מקבלים אנשים חדשים לתכנית.

משה בלינסקי: אנחנו מבקשים לבטל את המכתב בגלל שיש עכשיו תקציב.

מרק באסין: ברכות לשרת הקליטה, למנכ"ל, לועדת קליטה.

מרק באסין: סקירה מקצועית, מלאה, עם דגשים ברוב תחומי החיים בנושא הקליטה.

מרק באסין: ברכות על שיתוף הפעולה שאתם רואים במשרד עם הרשויות המקומיות, במקום שהקליטה מתבצעת בפועל, איפה שלא ייקלט עולה הוא יגיע לרשות זו או אחרת.

מרק באסין: בפועל, הוא מכיר את בניין העירייה ואת האנשים, והקליטה מבוצעת באמצעות אותם מחזיקי תיק קליטה שציינו או מחלקות הקליטה איפה שיש, ואין עדיין בכל הרשויות מחלקות הקליטה כי הנושא הזה לא מוסדר, זה אולי נושא לדיונים הבאים.

מרק באסין: התייחסות מסויימת בנושא של שיתוף פעולה.

מרק באסין: אדוני המנכ"ל, ציינת ודי ברור מדוע אותן רשויות שמוכנות להשקיע גם מצידן, שם השיתוף הוא מאסיבי והעיקרי עם דגש לפריפריה, ודווקא אליה וקוץ בה.

מרק באסין: הרשויות בפריפריה, היכולות העצמאיות שלהן מבחינת להירתם לנושא הזה הולך ומתמעטות.

מרק באסין: מצד אחד, יש נסיון.

מרק באסין: בהרבה רשויות בפריפריה יש נסיון טוב של הקליטה.

מרק באסין: הרצון קיים, היכולת מבחינה מימונית הולכת ומתמעטת.

מרק באסין: יש כאן איזשהו רצון וסתירה בנושא הזה.

מרק באסין: אני מתאר לעצמי שבתל אביב לא כל כך משקיעים, אולי לא רוצים.

מרק באסין: אבל דווקא פה יש את היכולות.

מרק באסין: לעומת זאת אם ניקח את ירוחם או אפילו גם קצרין, בשנים האחרונות היכולות שם התמעטו.

מרק באסין: נושא נקודתי.

מרק באסין: דובר כאן על נושא החינוך לעולם.

מרק באסין: אני מזמין את הוועדה ואת יושב ראש הוועדה באחד הדיונים להעלות לסדר היום את הנושא של חינוך במערכות טרום חובה.

מרק באסין: אני מדבר על הילדים שנולדו כבר כאן בארץ, הם כבר לא עולים חדשים, אבל הם נולדו למשפחות של עולים.

מרק באסין: הם לא מגיעים לבית הספר עם הידע של השפה בגלל כל מיני סיבות, אצל סבא וסבתא הבעיה ידוע אבל היא קיימת.

מרק באסין: היא קיימת גם אחרי 20 שנה של עלייה.

מרק באסין: הילדים מגיעים לגן חובה ללא שפה וכולם מפסידים מזה.

מרק באסין: הגננת במקום לתת את התכנים החינוכיים ולהכין אותם לבית הספר, מלמדת שפה.

מרק באסין: הצברים משקיעים בהם, זאת בעיה כואבת.

מרק באסין: ברכות לכולם.

ליה שמטוב: תודה.

דמיטרי אפרצ'ב: חלק מההתייחסויות היו ברמה של התייחסות בלי ניסוח שאלה.

דמיטרי אפרצ'ב: קודם כל אני מאוד מודה לכל מי שבירך אותנו וכל מי שעדיין לא בירך, אני אודה לכם בהמשך.

דמיטרי אפרצ'ב: לגבי ההתייחסות לנושא של רצון ויכולת של פריפריה או של רשויות להירתם לנושא של קליטת עלייה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני בביקורים רבים וגם מתוך היכרות אישית עם הנושא הזה מספר שנים, אמנם בהתנדבות, חייב להגיד שברשויות שרוצים לשים דגש על נושא של קליטת עולים, מוצאים לזה גם פתרון, גם פתרון תקציבי.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא מדבר על רשויות עמידות.

דמיטרי אפרצ'ב: יוזמים הרבה מאוד פעילות בנושא של קליטת עולים, אנשי הסוכנות יודעים את זה היטב, כי כל מה שקשור לעידוד עלייה לרשות כזאת או אחרת, הרשויות שמממנות את הנסיעות שלהן לא מתוך תקציבי הסוכנות היהודית, דווקא רשויות פריפריה.

דמיטרי אפרצ'ב: אני לא רוצה לתת עכשיו דוגמאות כי זה לא פר, אבל זה בא משם.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שזה בעיקר עניין של סדרי עדיפויות.

דמיטרי אפרצ'ב: כל רשות יכולה להחליט אם היא יותר משקיעה בכיכר, או משקיעה במשהו אחר, כמובן מתוך תקציבים שיש להן.

דמיטרי אפרצ'ב: לכן אני חייב להגיד לכם, דווקא רשויות שהכי משתפות פעולה, זה דווקא רשויות פריפריה, עד כדי כך שאפילו לפעמים מוזר.

דמיטרי אפרצ'ב: כי שם רואים ומבינים – זאת אומרת, 50 משפחות בעירייה כמו מגדל העמק, בעירייה כמו עכו או בעירייה כמו ירוחם, זה מהפך דמוגרפי.

דמיטרי אפרצ'ב: עוד 50 משפחות לעירייה כמו תל אביב זה פחות רלבנטי, אבל עובדה שגם 50 משפחות באשדוד מתקבלות בברכה, בלי שום קשר לשום דבר, ועם השותפות שלנו או בלי השותפות שלנו.

דמיטרי אפרצ'ב: בשמחה רבה אאפשר ליצור דיון בנושא, זה בהחלט ראוי.

דמיטרי אפרצ'ב: לגבי נושא של ראשי ערים והמרכז לשלטון מקומי וממלאי מקום.

דמיטרי אפרצ'ב: הכוונה שלנו בפורום הזה שאנחנו יוצרים מקצועית בלבד.

דמיטרי אפרצ'ב: זאת אומרת, אנחנו לא נתייחס שם לא לטקסטים ולא לטקסיות ולא לשום דבר.

דמיטרי אפרצ'ב: אני חושב שאם איזה ראש רשות יפנה לאריה וירצה להשתתף, אנחנו נקבל מאוד בברכה.

סופה לנדבר: אנחנו נשמח מאוד.

דמיטרי אפרצ'ב: נשמח מאוד, בוודאי שזה פתוח.

דמיטרי אפרצ'ב: אגב, בחלק מהרשויות ראש העיר חשב שהנושא של קליטת עלייה הוא כל כך חשוב לו, שהוא לא הטיל על אף אחד לטפל בזה.

דמיטרי אפרצ'ב: אם מי שירצה לבוא נשמח מאוד, כי אנחנו רוצים להשקיע בזה יום אחד של השתלמות מעמיקה ורצינית, שאנחנו משרד הקליטה, אני מקווה שהרשויות מעוניינות, אנחנו מעוניינים בזה לא פחות.

דמיטרי אפרצ'ב: לגבי רופאים - נאמר כבר פה.

דמיטרי אפרצ'ב: לגבי עידוד עלייה – כל הנושא של עידוד עלייה והפרוייקטים מהסוג של עידוד עלייה מחבר המדינות, פה זה במקרה לגמרי.

דמיטרי אפרצ'ב: קודם כל, אני מאוד מברך ואני מאוד שמח שבדיוק בתקופת כניסתנו לתפקיד הפרוייקט הזה התחיל לקבל מימוש, אבל ההחלטה התקבלה לפני השינוי המבני שעשינו, והיא נעשתה בממשלה הקודמת.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו רוצים לראות בפרוייקט הזה מן סוג של פיילוט.

דמיטרי אפרצ'ב: לא בטוח שפרוייקט במתכונת כזאת ימשיך, אולי יהיו שינויים.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל יש כוונות ועם הסוכנות כבר יש דיבורים על האפשרות להרחיב את זה.

דמיטרי אפרצ'ב: אבל זה הכל פונקציה של תקציב.

דמיטרי אפרצ'ב: זה ממש מחובר,יש תקציב, יש פעילות.

סופה לנדבר: תודה על כל הברכות.

דמיטרי אפרצ'ב: בנושא של שיחרור תקציב להתאחדויות עולים, הדבר היחיד שהפריע לבצע את זה, אלה החגים שהיו.

דמיטרי אפרצ'ב: אנחנו ממש בשלב סופי.

דמיטרי אפרצ'ב: השרה נתנה דד ליין כל כך קצר.

דמיטרי אפרצ'ב: הכסף הזה הולך להשתחרר ממש בקרוב.

דמיטרי אפרצ'ב: צריכים להשלים עוד כמה דברים.

סופה לנדבר: השבוע, אולי פחות משבוע.

סופה לנדבר: אבל אני מבינה שהשבוע הם ירגישו את זה תכ'לס.

סופה לנדבר: תודה על כל הברכות והאיחולים.

סופה לנדבר: אני מקבלת את האיחולים, ואני מאחלת לכולנו שיתוף פעולה מלא.

סופה לנדבר: אני יודעת שחברתי יושבת ראש ועדת העלייה והקליטה, תמיד תהיה קשובה לצרכים של משרד העלייה והקליטה, ואנחנו יחד נעשה את הדברים.

סופה לנדבר: אני רואה בכל אחד שנמצא כאן בוועדה כשותפים מלאים.

סופה לנדבר: יכול להיות שמישהו הבין שהתמונה ורודה, אני אומרת שלא.

סופה לנדבר: הקשיים הם רבים, התקציבים הם בעייתיים.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, אנחנו נלחמנו ונילחם, והתדמית שלי של לוחמת לא השתנה ולא השתנה, גם שם היכן שאני נמצאת היום.

סופה לנדבר: אני אומרת שלא תמיד צריכים לעשות את זה עם כותרות.

סופה לנדבר: במקום הפוליטי שאני נמצאת – במפלגת ישראל ביתנו, עושים את זה בצורה כמו שאנחנו מבינים.

סופה לנדבר: אבל את הנאמנות שלי לקליטת עלייה ולפרוייקטים שאנחנו מבצעים אני לא צריכה להוכיח.

סופה לנדבר: תודה שאתם מבינים את זה היטב.

סופה לנדבר: לגבי הגיור – אנחנו מבינים את הבעיה, אתם בדיוק יודעים שהעולים ו-300 אלף איש שנמצאים ומתקשים בתהליכים של גיור, זאת בעיה רצינית של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: ממשלת ישראל הקודמת קיבלה החלטה, ואת כל המערך של הגיור שנמצא אצלנו במשרד הקליטה, העבירו למשרד ראש הממשלה.

סופה לנדבר: הייתי רוצה להשאיר את זה אצלנו במשרד הקליטה.

סופה לנדבר: אני חושבת שזה היה נכון לעשות.

סופה לנדבר: אבל מה לעשות, אנחנו נאלצים, ואנחנו מבינים שהחלטות ממשלה אפילו קודמות ואפילו שיש לי איתם חילוקי דעות, צריכים לבצע ולקבל אותם.

סופה לנדבר: אנחנו עוד נפעל בדרכים האפשריים שלנו למען הגיור שיהיה נכון וטוב ומהיר, עד כמה שזה ניתן.

סופה לנדבר: אני ומנכ"ל המשרד דיבר על זה.

סופה לנדבר: דיברנו על סמינר.

סופה לנדבר: אנחנו רואים בסמינר הזה לא רק אפשרות לשיתוף פעולה.

סופה לנדבר: עד כמה שעסקתי ועוסקת בקליטת עלייה, במשך כל ה-30 שנה שאני נמצאת בארץ, אני מצאתי במשרד הקליטה דברים שמכאן רואים אותם אחרת מאשר רואים מבפנים.

סופה לנדבר: אנשים מקצועיים, סופר מקצועיים.

סופה לנדבר: אנשים נאמני קליטת עלייה, אנשים שכואבים את בעיות הקליטה, ואנשים שמבצעים את הדברים עד כמה שזה ניתן בצורה הכי מקצועית והכי טובה.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, החלטנו לתת אפשרות לאלה שמבצעים את הדברים במקום, לגעת במשרד, לגעת במקצועות של המשרד, וללמוד את הדברים מקרוב, כדי שביחד נבצע את הדברים עוד יותר טוב, בשיתוף פעולה ובמקצועות שרכשנו במשרד הקליטה.

סופה לנדבר: בקשר לרופאים.

סופה לנדבר: אני אנחה את המנכ"ל בשיתוף פעולה, מה צריכים אנחנו לעשות.

סופה לנדבר: כבר הייתי בשיחות עם כמה מנהלי בתי חולים, עם סגן שר הבריאות.

סופה לנדבר: יש היום צורך בעשרות רופאים מקצועיים במקצועות שונות במשרד הבריאות, אנחנו מתכוונים להקל על תהליך קבלת רישיונות עד כמה שנוכל לסייע.

סופה לנדבר: אני אנחה אותו מה מתכוונים לעשות.

סופה לנדבר: אני מאמינה שהרופאים ירגישו את זה וגם אתם בארגוני עולים בקרוב.

סופה לנדבר: על סמינר דיברתי, על מתנדבים דיברתי.

סופה לנדבר: אני חושבת שלא צריכים לציין, השבוע נעביר כספים.

סופה לנדבר: בשנה הבאה לא תצטרכו להמתין כמה שהייתם צריכים להמתין בשנים הקודמות.

סופה לנדבר: אנחנו נעשה את זה בתחילת השנה מייד.

סופה לנדבר: אני מאמינה שאנחנו נאשר את הכספים מייד בתחילת השנה עד כמה שזה אפשרי יותר מהר, כדי שאתם תוכלו לנצל את הכספים למען הפעילות.

סופה לנדבר: אני רואה בארגוני העולים שותפים מלאים.

סופה לנדבר: גולדה מאיר אמרה, שמי שמסוגל לעשות את זה בשפת העולים הכי טוב זה ארגוני עולים, זה מתנדבים.

סופה לנדבר: גם היום אני רוצה לפנות לקהל ולציבור של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: את הסטיגמה שאנחנו אוהבים את העלייה ולא אוהבים את העולים צריכים למחוק, לא רק מהלקסיקון, מהחיים של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: בגלל זה אנחנו יוצרים מאגר של מתנדבים.

סופה לנדבר: נעשה את זה ביחד.

סופה לנדבר: בחברה של מדינת ישראל יש כל כך הרבה אנשים טובים ומצויינים שמסוגלים ורוצים לתרום את הזמן הפנוי, את הידע, את הרצון למען עולים חדשים.

סופה לנדבר: הגיע הזמן לפרוט צ'ק החזר לעלייה שהגיעה למדינת ישראל, את זה אנחנו נעשה יחד שבמשותף בקדנציה הזאת, ונגרום שהחברה הישראלית תחזיר את הצ'קים האלה למען קליטת עלייה.

סופה לנדבר: על קמ"ע אני לא רוצה לחזור.

סופה לנדבר: אמרתי ואני חוזרת כאן, ואם זה לפרוטוקול, אז לפרוטוקול.

סופה לנדבר: הייתי נאמנה לעניין של מדעני קמ"ע, אני נשארתי נאמנה למדענים.

סופה לנדבר: אנחנו צריכים לזכור רבותיי, שתקציב וקיצוץ רוחבי זה קיצוץ רוחבי.

סופה לנדבר: בינתיים עוד לא קיבלנו את הפירוט של כל הקיצוץ.

סופה לנדבר: אנחנו לא מקבלים בשמחה וסימפטיה.

סופה לנדבר: אנחנו נלחמים כדי להמשיך את הפרוייקטים ולעשות פרוייקטים חדשים צריכים כסף.

סופה לנדבר: נסים ונפלאות קורים בחנוכה.

סופה לנדבר: משרד ובענייני כספים, לצערנו הנסים האלה לא קורים.

סופה לנדבר: אנחנו נמצאים במשבר כלכלי שקרה בכל העולם, גם קורה במדינת ישראל.

סופה לנדבר: אם אנחנו מראים היום על סימנים ראשונים שאנחנו יוצאים מזה, אלה סימנים מאוד ראשוניים, וצריכים להתייחס לזה בזהירות רבה.

סופה לנדבר: בינתיים יש לצערנו קיצוצים, אנחנו גם עומדים מתחת לקיצוצים האלה.

סופה לנדבר: אנחנו מבינים את הבעיות, אני כשרת הקליטה רוצה להגיד.

סופה לנדבר: ראש הממשלה הנחה את המשרדים הנוגעים בעניין.

סופה לנדבר: אנחנו מצידנו נעשה הכל כדי לשמור על הפרוייקט.

סופה לנדבר: אבל הפרוייקט הוא לא פרוייקט של מפלגת ישראל ביתנו, זה פרוייקט של מדינת ישראל והמדינה כולה, הממשלה צריכה להתייחס לזה.

סופה לנדבר: קיבלנו הנחייה של ראש הממשלה, זאת אומרת, לא אנחנו, אנחנו מעבירים את הכסף לקמ"ע.

סופה לנדבר: אנחנו נהיה פנויים בזמן שיהיה צורך לזה.

סופה לנדבר: נהיה בעניין ונמשיך לפעול כדי ששנת 2010 תסתיים גם בלי כספים קואליציוניים, ותסתיים בהצלחה.

סופה לנדבר: לסיום, אני רוצה לומר, בגלל שאני קלטתי עלייה, בגלל שאני קולטת עלייה, בגלל שאני רואה שהמפתח לחיים של כל עולה שמגיע למדינת ישראל, זה מספר דברים ביחד.

סופה לנדבר: זה רכישת שפה, לימוד שפה עברית, תעסוקה ודיור.

סופה לנדבר: אנחנו מתמקדים בשלושה דברים האלה, נעשה כל מה שביכולתנו ומה שבאפשרותנו כדי לעזור ולסייע לעולה חדש להיקלט בארץ עד כמה שיותר טוב ומהר.

סופה לנדבר: אנחנו יחד נעשה עוד המון דברים.

סופה לנדבר: אני מאמינה שוועדת העלייה והקליטה תמיד תעמוד ליד עולים חדשים ולצידנו כדי להיות שותפים ופרטנרים בכל התחומים שקשורים לקליטת עלייה במדינת ישראל.

ליה שמטוב: בבקשה.

רוברט טיבייב: אני מצטרף לברכות.

רוברט טיבייב: אשתדל להיות קצר, אומר כמה דברים על הפקידים במשרד הקליטה.

רוברט טיבייב: אני זכיתי לעבוד איתם כאשר הייתי חבר מועצת העיר באופקים.

רוברט טיבייב: יושבת פה בת-שבע ראשוני, איתה התווכחנו המון, אבל את העזרה, את הידע שקיבלנו מפקידי משרד הקליטה אי אפשר להשוות עם שום דבר.

רוברט טיבייב: כן לגבי סמינרים, אני תומך ברעיון.

רוברט טיבייב: אפשר לקחת מהם המון דברים.

רוברט טיבייב: גם לשרה ולגם למנכ"ל אני אומר שזכיתם למשרד עם אנשים טובים ומקצועיים וענייניים, צריך לדעת להשתמש בהם.

סופה לנדבר: תודה רבה.

סופה לנדבר: אנחנו רואים במשרד הזה אחד מהמשרדים החשובים במדינת ישראל, משרד אסטרטגי של ממשלת ישראל.

סופה לנדבר: תודה רבה לכולם.

ליה שמטוב: תודה על הסקירה.

ליה שמטוב: אני מאחלת לכל המשרד ולשרה, לכל הצוות של המשרד בהצלחה.

ליה שמטוב: כפי שאמרתי, אנשים נכונים במקום הנכון.

ליה שמטוב: תודה.