ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 12, 2009-09-10 10:00

זאב אלקין: בוקר טוב לכל החברים.

זאב אלקין: אנחנו פותחים את הישיבה.

זאב אלקין: נתבקשתי על ידי חבר הכנסת מאיר שטרית לנהל את החלק הראשון של הישיבה.

זאב אלקין: הוא יצטרף אלינו בהמשך ויחליף אותי על כסא יושב הראש.

זאב אלקין: נושא הדיון: קיצוצים בפרויקט קליטת מדענים עולים וחשש לפיטורי מדענים עולים.

זאב אלקין: זהו נושא מאוד חשוב וטוב שוועדת המדע החליטה לדון בו.

זאב אלקין: זאת בקשה לדיון של חברי הכנסת מרינה סולודקין ורוברט טיבייב.

זאב אלקין: נמצא איתנו כאן שר המדע דניאל הרשקוביץ ונמצא כאן גם עמרי ענבר ממשרד הקליטה, שמלווה את התכנית שנים רבות.

זאב אלקין: כמו כן נמצאים כאן מדענים עולים המשתתפים בפרויקט קמ"ע, נציגים של הקהילייה האקדמית.

זאב אלקין: אני בטוח שנקיים כאן דיון חשוב שיתרום להבנת התמונה איפה אנחנו נמצאים בימים האלה, מה בדיוק מצבו של הפרויקט, מה הבעיות שנפתרו, מה הבעיות שלא נפתרו וגם ניתן חיזוק לעתיד הפרויקט.

זאב אלקין: אני מקווה שחברי הוועדה יוכלו להתאחד סביב הפרויקט החשוב הזה.

זאב אלקין: כהרגלנו, אתן לשני המציעים להציג את הנושא.

זאב אלקין: בבקשה, חברת הכנסת מרינה סולודקין.

מרינה סולודקין: בזמן הדיונים נודע לנו שלתכנית קמ”ע חסרים 30 מיליון לשנת 2009 ו-35 מיליון חסרים לשנת 2010.

מרינה סולודקין: נדהמנו מאוד לשמוע זאת כי חשבנו שהמצב של קמ"ע טוב מפני שבהסכמים הקואליציוניים שכל המפלגות מפרסמות בזמן הרכבת הממשלה ראינו סכומים לקמ"ע.

דוד רותם: האם הסכומים היו יותר גדולים מהסכומים שאתם נתתם או יותר קטנים?

פניה קירשנבאום: או אולי זה מה שאתם הוצאתם בהסכם הקואליציוני?

מרינה סולודקין: אני לא נמצאת כאן כדי לעשות ריב פוליטי.

דוד רותם: את רק עושה את זה פוליטי.

מרינה סולודקין: אני אומרת שאני לא כאן כדי לעשות ריב פוליטי.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: אני בין מייסדי "גלעדי" ו"קמ"ע".

מרינה סולודקין: עמדתי בהפגנות העולים ב-1993 יחד עם חברי מארגון של מדענים עולים.

מרינה סולודקין: אני עמדתי מול הכנסת, מול האוניברסיטאות וגם עשינו אוהל מחאה ליד האוניברסיטה העברית.

מרינה סולודקין: כשהגענו לכנסת, כגרעין של מפלגה רוסית ראשונה, היו ברשימה 5 דוקטורים ופרופסורים ושני אסירי ציון מפורסמים מאוד.

מרינה סולודקין: אנחנו עשינו את התכנית הזאת.

מרינה סולודקין: לפני זה עשינו את תכנית "גלעדי" יחד עם אוניברסיטת תל-אביב וראשי האוניברסיטאות האחרים.

מרינה סולודקין: בכנסת ה-14 ראש הממשלה נתניהו החליט להמשיך את "תכנית שפירא" ואת "תכנית גלעדי" ולעשות את "תכנית קמ"ע".

מרינה סולודקין: אנחנו מאוד מודים לו על-כך שהחלטה כל-כך חשובה ל-500 עולים יצאה לאור.

מרינה סולודקין: אחר-כך, אחרי 4 שנים של "תכנית קמ"ע" התחילו קשיים בגלל שב-2002 הוציאו את 22 מיליון שקל מהבסיס של קמ"ע.

מרינה סולודקין: מ-2002 אנחנו וחבריי ב"ישראל ביתנו" היינו במאבק מתמיד לתמוך בקמ"ע או מתוך משרד הקליטה – הייתי פעמיים סגנית השר במשרד הקליטה - או מתוך הסכמים קואליציוניים.

מרינה סולודקין: אני מאוד מודה לחבריי ב"ישראל ביתנו" על-כך הם עשו את זה.

מרינה סולודקין: האם זה היה נכון לקשור בין הסכמים קואליציוניים לתכנית של 500 מדענים עולים מצטיינים שעברו שלבים בהכרה שלהם, כמו תכנית שפירא וגלעדי?

מרינה סולודקין: זה לא היה נכון.

מרינה סולודקין: כל שרי קליטה, מיולי תמיר עד יעקב אדרי ואפללו עשו את שלהם וכאשר היה חסר הם הביאו את המיליונים כדי לממן את התכנית.

מרינה סולודקין: השנה זה אחרת.

מרינה סולודקין: אני לא נוגעת בסיבות ובנסיבות.

מרינה סולודקין: אני מאוד שמחה שלשכת ראש הממשלה וחבריי בליכוד, השר אדלשטיין וראש הקואליציה אלקין, נמצאים בתמונה.

מרינה סולודקין: אנחנו יחד, מאוד מודים על-כך שלגבי השלב הראשון של 2009 קצת שיפרנו את המצב ומנענו צמצום של 170 מדענים עולים.

מרינה סולודקין: אבל, לגבי 2010 העניין נותר פתוח.

מרינה סולודקין: בין מייסדי התכנית היו נתן שרנסקי, יולי אדלשטין, יורי שטרן ז"ל, פרופ' נודלמן, ד"ר ברונפמן, פרופ’ ויינברג ז"ל ואנוכי.

מרינה סולודקין: צר לי מאוד שעכשיו אני רואה שלא תהיה קבלה ל"תכנית גלעדי" ולא תהיה קבלה ל"תכנית קמ"ע".

מרינה סולודקין: זה אומר שזה חנק של תכנית כל-כך חשובה, תכנית לאומית.

מרינה סולודקין: אני אומרת שאם חושבים שפוגעים ברוסים, זה לא נכון.

מרינה סולודקין: החדשים שנכנסים עכשיו ל”תכנית קמ”ע” אלה לא רוסים.

מרינה סולודקין: אנחנו כולנו כאן ובזכות, אבל פוגעים במדענים עולים מחוץ לארץ, שתכננו להגיע לארץ כי הודות לתכנית הזאת יש להם מקום לעבוד.

מרינה סולודקין: אני אגיד לכם, בלי להגיד שם, שעכשיו יש מדען ראשון בעדה האתיופית, המחבר של 4 ספרים, במימון של גרמניה.

קריאה: את לא צריכה להסתיר אותו, הנה הוא פה.

מרינה סולודקין: הנה הוא פה ואנחנו מכבדים אותו.

מרינה סולודקין: הוא כתב 15 מאמרים חשובים במחקר שעוסק במשפחה שמית בבלשנות.

מרינה סולודקין: אתם מבינים שרק במדינת ישראל יש יכולת לפתח את זה ואומרים לי שאין מקום ואומרים שסוגרים את "גלעדי".

מרינה סולודקין: אני עוד לא מדברת על מדענים חוזרים, שגם להם יש מקום ב”תכנית קמ”ע”.

מרינה סולודקין: אני לא מדברת על מדענים משוויץ ומאנגליה שגם נכנסו ל”תכנית קמ”ע”.

מרינה סולודקין: אני אומרת שזה עניין כלל ארצי ולאומי ואנחנו, יחד עם ראשי האוניברסיטאות ות"ת וור"ה - אני מאוד שמחה לראות אותם בצד שלנו, לא כפי שזה היה בתחילת שנות ה-90.

מרינה סולודקין: אנחנו לא ניתן להרוג את העוף שנותן את ביצי הזהב.

זאב אלקין: חבר הכנסת רוברט טיבייב, המציע השני, בבקשה.

רוברט טיבייב: אני אשתדל להיות קצר כי מרינה אמרה את רוב הדברים.

רוברט טיבייב: היא עמדה מאחורי הפרויקט שנים רבות והובילה אותו.

רוברט טיבייב: אפשר להגיד שהיא עשתה זאת בהצלחה, אפשר להגיד שהיא עשתה זאת בפחות הצלחה, אבל היא השקיעה המון ואף אחד לא יכול להכחיש זאת.

רוברט טיבייב: שמחתי להצטרף להצעה לסדר היום בוועדת מדע וטכנולוגיה ואני גם מודה ליושב-ראש הוועדה, מאיר שטרית וגם ליו"ר המחליף זאב אלקין.

רוברט טיבייב: אני מודה גם לשר המדע והטכנולוגיה, ששמח להעביר את הנושא למשרד שלו.

רוברט טיבייב: אני מאוד מפחד מדבר אחד, להעביר את זה לקטע פוליטי ולמאבקים פוליטיים.

רוברט טיבייב: השתדלתי להופיע כמה שפחות בתקשורת.

רוברט טיבייב: במקרה הזה צריכות כל הסיעות, גם סיעת הליכוד וגם סיעת ישראל ביתנו וכמובן קדימה, להיות יחד לטובת תכנית קמ"ע.

רוברט טיבייב: אתם יודעים איך נולד הפרויקט ולאיזו מטרה.

רוברט טיבייב: השאלה היא פשוטה: מה אנחנו צריכים מהתכנית?

רוברט טיבייב: יש מדענים, לא משנה מאיזה מוצא, שצריכים תמיכה.

רוברט טיבייב: כמובן שתמיכה צריכה להיות לפרק זמן, השאלה לאיזה פרק זמן.

רוברט טיבייב: לפני הדיון כאן דיברתי עם הנשיא של האוניברסיטה, פרופ' אהרון בן זאב והוא הסביר לי שלמדענים העולים יש קושי בשפה, קשיי גיל, הבנת המערכת וכל מיני דברים כאלה.

רוברט טיבייב: מצד אחד, הפרויקט היה צריך לעזור להם.

רוברט טיבייב: מצד שני, האוניברסיטאות לא נותנות גיבוי לאותם המדענים.

רוברט טיבייב: בסופו של דבר, אותם המדענים צריכים לקבל את המשרות - - -

מרינה סולודקין: התכנית היא עד גיל פרישה.

רוברט טיבייב: את זה אני לא ידעתי, אני מתנצל.

רוברט טיבייב: בכל מקרה, האוניברסיטאות צריכות לתת גיבוי לאותם מדענים ולקלוט אותם.

רוברט טיבייב: זאת התפיסה שלי ויכול להיות שאני טועה.

רוברט טיבייב: אנחנו צריכים להבין איפה אנחנו נמצאים ובמי אנחנו תומכים בסופו של דבר.

רוברט טיבייב: בעיניי, צריך להקים ועדה בינמשרדית, להבין איפה אנחנו נמצאים, להוציא את הדבר הזה מהקטע הפוליטי ומהמאבקים הפוליטיים ולדון בגורל המדע בישראל.

רוברט טיבייב: אני לא יודע מה עמדת משרד ראש הממשלה לגבי הפרויקט הזה כי את זה לצערנו לא שמענו.

רוברט טיבייב: את הדעות של "ישראל ביתנו", שמעתי בתקשורת ואני לא אומר שאני מתווכח.

רוברט טיבייב: אפשר לדון ואפשר להתווכח על כמה סעיפים, אבל בגדול, עמדתם ברורה לי.

רוברט טיבייב: ברור לנו שאם מדובר על סגירת הפרויקט, כמובן שאף אחד מהנוכחים פה לא מסכים לכך.

מרינה סולודקין: או חנק.

רוברט טיבייב: מה לעשות עם הפרויקט?

רוברט טיבייב: איך להילחם עבורו?

רוברט טיבייב: אנחנו צריכים לשבת ביחד.

רוברט טיבייב: בעיניי צריך להקים ועדה בין משרדית ואני מוכן לקחת בה חלק.

רוברט טיבייב: תודה רבה.

זאב אלקין: תודה רבה לחבר הכנסת רוברט טיבייב.

זאב אלקין: אדוני השר, אתה כאן הנציג הבכיר, לא רק של משרדך אלא של כל ממשלת ישראל.

דניאל הרשקוביץ: נשאלה כאן השאלה מה עמדת ראש הממשלה ומה עמדת הממשלה.

דניאל הרשקוביץ: ביום ראשון האחרון הממשלה קיימה דיון שהוקדש כולו לנושא קליטת העלייה ממדינות חבר העמים ב-20 השנה האחרונות.

דניאל הרשקוביץ: אגב, תוכנן עוד נושא אבל בגלל חשיבות הנושא הזה, ראש הממשלה החליט שזה יהיה הנושא הבלעדי.

דניאל הרשקוביץ: בין היתר הוקדש שם מקום נכבד לנושא קליטת העולים המדענים.

דניאל הרשקוביץ: צריך להיות ברור.

דניאל הרשקוביץ: העלייה מארצות חבר העמים התחילה לפני מזמן אבל הגל הגדול של 20 השנה האחרונות הביא ברכה אדירה למדינת ישראל בהמון מישורים.

דניאל הרשקוביץ: הדיווחים שנמסרו בישיבת הממשלה היו מרשימים מאוד.

דניאל הרשקוביץ: תחום אחד שציון היה באמת בתחום מדע ובטכנולוגיה.

דניאל הרשקוביץ: יש לא מעט תחומים שבהם העלייה מחבר העמים באמת עשתה מהפכה.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין דבר אחד בקונטקסט הכללי של מצב ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.

דניאל הרשקוביץ: לצערנו, כפי שאנשים יודעים – הדברים לא חדשים הם נמצאים על הפרק כבר כמה שנים.

דניאל הרשקוביץ: ב-10 השנים האחרונות ישנו קיצוץ מתמיד בהשקעות המדינה בהשכלה גבוהה.

דניאל הרשקוביץ: הדבר בא לידי ביטוי, בין היתר, בסתימת האוניברסיטאות מבחינת תקנים.

דניאל הרשקוביץ: האוניברסיטאות התפתחו ב-30-20 השנים הראשונות של המדינה.

דניאל הרשקוביץ: היו אז הרבה מדענים צעירים.

דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה, במידה מרובה, יצר התפלגות לא נורמאלית של גילאים.

דניאל הרשקוביץ: במשך שנים רבות האוניברסיטאות נסתמו מבחינת תקנים.

דניאל הרשקוביץ: לא הוסיפו תקנים, לא היו פרישות טבעיות וקוצצו תקנים ולכן כמעט ולא יכלו לקלוט.

דניאל הרשקוביץ: בהרבה מאוד אוניברסיטאות יש מחלקות שבשנים האחרונות לא רק שלא גדלו במספר חברי הסגל אלא לא נתנו למלא תקנים של אנשים שפרשו או שהלכו לעולמם.

דניאל הרשקוביץ: אני יכול להביא דוגמה מניסיוני האישי.

דניאל הרשקוביץ: עד לפני 4.5 שנים הייתי דיקן הפקולטה למתמטיקה בטכניון.

דניאל הרשקוביץ: כשסיימתי להיות דיקן הפקולטה היו לנו 55 תקנים של סגל בכיר.

דניאל הרשקוביץ: היום יש 45 תקנים של חברי סגל בכיר.

דניאל הרשקוביץ: הפקולטה למתמטיקה היא דוגמה למה שקורה בכל האוניברסיטאות.

דניאל הרשקוביץ: כידוע אנחנו מדינה נטולת אוצרות טבע.

דניאל הרשקוביץ: ברוך השם, ההון היחיד של מדינת ישראל זה ההון האנושי.

דניאל הרשקוביץ: ברוך השם, יש לנו הון אנושי אדיר אבל על כל מקום באוניברסיטה – אגב, גם במכללות יש המון מתמודדים.

דניאל הרשקוביץ: העלייה הביאה איתה מספר גבוה מאוד של מדענים ברמה הגבוהה ביותר.

דניאל הרשקוביץ: באופן טבעי, המדענים התחרו על המקומות באוניברסיטאות.

דניאל הרשקוביץ: כמו שאמרתי, בחלק מהאוניברסיטאות בכלל לא היו מקומות ובחלקן המספר היה מצומצם מאוד.

דניאל הרשקוביץ: יש הרבה מתחרים ולפעמים אין סנטימנטים ולפי מבחנים אובייקטיבים ככל האפשר מנסים לבחור את הטובים ביותר.

דניאל הרשקוביץ: נוסיף לכך את העובדה שאחד המרכיבים החשובים בכל מקום עבודה זה הנושא של הגיל.

דניאל הרשקוביץ: כאשר אדם בגילי מגיע לאוניברסיטה, מפנים אותו לתכניות לפנסיונרים.

דניאל הרשקוביץ: מדינת ישראל עשתה דבר חשוב מאוד וזאת “תכנית קמ”ע”.

דניאל הרשקוביץ: אגב, עם כל מה שאמרתי, יש כמות גדולה מאוד של מדענים שנקלטו באוניברסיטאות במסלול הרגיל.

דניאל הרשקוביץ: אין מספרים מדויקים אבל לפי חישובים שעשיתי זה מתקרב ל-1,000.

עמרי אינגבר: לא, בערך 250.

דניאל הרשקוביץ: אני קיבלתי מספרים שונים.

עמרי אינגבר: אני לא יודע ממי קיבלת נתונים, אני אומר לך שזה בערך 250.

דניאל הרשקוביץ: בחלק מהמקומות המספרים גבוהים מאוד כי רוב המדענים העולים היו מתחום מדעי הטבע והמדעים המדויקים.

דניאל הרשקוביץ: כמעט ולא נקלטו באוניברסיטאות מדענים מתחומי מדעי הרוח ומדעי החברה.

דניאל הרשקוביץ: אני מכיר את המחלקה למתמטיקה באוניברסיטת בן-גוריון.

דניאל הרשקוביץ: נדמה לי ש-60% מהסגל הם עולים מרוסיה ואני מדבר על התקנים הרגילים.

דניאל הרשקוביץ: מכיוון שהקומץ לא השביע את הארי ייסדו את “תכנית קמ”ע”, שנתנה פיתרון לאנשים כדי שיוכלו להשתלב במערכת.

דניאל הרשקוביץ: זה אמנם לא במסלול הרגיל אבל בעצם מעמד שהוא דומה מאוד למעמד המסלול הרגיל.

דניאל הרשקוביץ: לצערנו, בגלל הקיצוצים בתקציבי ההשכלה הגבוהה, הדברים היו צריכים להגיע דרך כספים קואליציוניים.

דניאל הרשקוביץ: עד כמה שאני יודע, הכספים הגיעו מישראל ביתנו.

זאב אלקין: אגב, לא תמיד הכספים הגיעו בערוצים קואליציוניים.

זאב אלקין: זה התחיל בתכנית שכולה היתה מתוקצבת בבסיס התקציב ורובה המכריע עדיין מתוקצב בבסיס התקציב.

דוד רותם: ומי קיצץ בתקציב כדי שישראל ביתנו תשלם את זה?

דוד רותם: אתה רוצה לדון במי קיצץ?

דניאל הרשקוביץ: אדרבה, זה באמת צריך להיות בבסיס התקציב.

דוד רותם: ודאי שזה היה צריך להיות בבסיס התקציב.

דניאל הרשקוביץ: אני רוצה להבהיר.

דניאל הרשקוביץ: התכנית הזאת, ביחד עם הקליטה של אותם מדענים שנקלטו – אגב, יש לא מעט שנקלטו במכללות.

דניאל הרשקוביץ: התכנית הזאת הביאה למהפכה בחלק מהתחומים בארץ.

דניאל הרשקוביץ: מבחינתי, למשל, היא פיתחה את התובנה עד כמה אנחנו שוגים בטיפול בנושא של בריחת מוחות.

דניאל הרשקוביץ: למשל, תורת האופרטורים, שהיום הגרעין הגדול שלה נמצא באוניברסיטת ת"א.

דניאל הרשקוביץ: זאת אמנם עליה קצת מוקדמת יותר אבל פרופ’ גורבר וקבוצתו, הם בעצם המרכז העולמי.

דניאל הרשקוביץ: הפכנו להיות מרכז עולמי ממש בן לילה.

דניאל הרשקוביץ: זה מסביר לנו את המשמעות של בריחת מוחות.

דניאל הרשקוביץ: אתם יודעים שמדינת ישראל משקיעה כמיליון דולר בהכשרה של מדען.

דניאל הרשקוביץ: תחשבו על מצב שבו 3,000 מדענים ישראלים נמצאים בחו"ל.

דניאל הרשקוביץ: פירושו של דבר שאנחנו מסבסדים את ארצות הברית העשירה בכ-3 מיליארד דולר כיוון שהם קוטפים את פירות ההשקעה.

דניאל הרשקוביץ: כאן אנחנו קטפנו פירות השקעה.

דניאל הרשקוביץ: לכן, אין ספק שהדברים האלה צריכים להימשך.

דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה מספיק חשובים מכדי שיהיו נתונים לתמיכות קואליציוניות.

דניאל הרשקוביץ: המדע והטכנולוגיה בישראל הם מעל ומעבר לכל שיקולים קואליציוניים.

דניאל הרשקוביץ: זה בנפשנו, זה חייב להיות בבסיס התקציב.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו חייבים לעודד את הדברים ולהמשיך אותם.

דניאל הרשקוביץ: יישר כוח גדול לכל אלה שעסקו בזה עד היום ושהרימו את הנטל עד היום.

דניאל הרשקוביץ: אני שמח מאוד שלגבי 2009 הנושא סודר.

דניאל הרשקוביץ: יש הבטחה שזה יהיה גם ל-2010.

דניאל הרשקוביץ: אני מעריך שיש כאן דוברים אחרים שמעורבים יותר ויוכלו למסור יותר מידע.

זאב אלקין: תודה רבה אדוני השר.

זאב אלקין: אנחנו עוברים לדיון, למרות שחסרים לנו פרטים עובדתיים לגבי גובה התקציב וכדומה.

זאב אלקין: לפני שניכנס לעובי הקורה של הדיון, אני חושב שכדאי להזכיר שאתמול בוועדת הכספים אושרו שתי העברות, אחת פנימית של משרד הקליטה והשנייה תוספת תקציב.

זאב אלקין: התוצאה היא שתקציב פרויקט קמ"ע לשנת 2009 יעמוד על 92 מיליון שקל.

זאב אלקין: על פניו, לפחות על פי הנתונים שידועים לי והנתונים שסיפק לנו הממ"מ, יש תקציב מלא לפרויקט לשנת 2009.

זאב אלקין: 90 מיליון שקל היה היקף הפרויקט בשנים האחרונות.

זאב אלקין: אנחנו עוד ניכנס לעניין הזה.

זאב אלקין: אני חושב שהנתון הזה מאוד חשוב כדי שכולנו נדע באיזה מסגרת תקציבית אנחנו נמצאים והוא שונה מהנתונים שהוצגו על-ידי הממ"מ כי הוא לא היה מודע להעברה התקציבית של אתמול.

זאב אלקין: עמרי אינגבר מלווה את הפרויקט הזה שנים רבות והוא יציג את המצב כפי שהוא כרגע ואז נעבור לדיון.

עמרי אינגבר: כידוע “תכנית קמ”ע” היא תכנית לאומית, הודגש כאן שהיא תכנית לאומית ויש לה שני יעדים עיקריים.

עמרי אינגבר: הראשון, תרומה לקידום המדע בישראל והוא מושג באמצעות מימוש הפוטנציאל ההון האנושי של העולים שנקלטו בתכנית.

עמרי אינגבר: היעד השני הוא עידוד עלייה.

עמרי אינגבר: יש לו כמה תנאים כדי שהוא יהיה מושג.

עמרי אינגבר: נקודת המוצא היא שקליטה טובה היא שליח העלייה הטוב ביותר.

עמרי אינגבר: המטרה מושגת על-ידי כך שמדענים שנקלטים מממשים את הפוטנציאל האישי שלהם.

עמרי אינגבר: הם מקבלים תנאי עבודה הולמים כדי שיוכלו לממש את אותו פוטנציאל וגם להיקלט היטב מבחינה חברתית, מדעית ואישית.

עמרי אינגבר: זאת גם הסיבה שהתכנית הזאת מופעלת משנת 1998 במשרד הקליטה ולא במקום אחר.

עמרי אינגבר: המדענים שבתכנית הזאת נמצאים לא רק במוסדות להשכלה גבוהה.

עמרי אינגבר: נכון ש-85% מהם נמצאים ב-7 אוניברסיטאות אבל הם נמצאים גם מכוני מחקר ממשלתיים, מכוני מחקר אחרים, בתי חולים וכן הלאה.

עמרי אינגבר: משרד הקליטה הוא גוף אינטגראלי.

עמרי אינגבר: זה הטעם האדמיניסטרטיבי לכך שזה לא הות"ת או גוף אחר, אלא גוף שיש לו נגישות לכלל המערכת.

עמרי אינגבר: הטעם המהותי הוא שתכנית כזאת מסייעת להמשך עליה בכלל ובטח להמשך קליטת המדענים.

עמרי אינגבר: בעקרונות התכנית נאמר שהתכנית תהיה פתוחה לקליטה עתידית של מדענים.

עמרי אינגבר: מאז שנת 1998, אל מול פורשים מהתכנית, בחרנו בין 10 ל-15 מועמדים חדשים.

עמרי אינגבר: בשנים האחרונות, החל מ-2007, יש ירידה במספר המדענים בתכנית.

עמרי אינגבר: הירידה נובעת מכך שבשנים 2009-2007 מספר הפורשים היה גבוה.

עמרי אינגבר: היו מעל 20 פורשים בשנה ומספר הנכנסים לתכנית היה נמוך, בסביבות 10 אנשים.

עמרי אינגבר: מספר המדענים שנקלטו היה נמוך מכיוון שלא נמצאו מספיק מדענים ראויים לתכנית.

עמרי אינגבר: העיקרון של התכנית הוא שזאת תכנית מצוינות.

עמרי אינגבר: היא לא תכנית סעד אלא תכנית מצוינות ולכן עמדנו על-כך שלא ייבחרו לתכנית אנשים שלא עומדים באותה רמת מצוינות שמאפיינת את התכנית הזאת.

עמרי אינגבר: המיון נעשה בשני שלבים.

עמרי אינגבר: השלב הראשון הוא מיון שעובר אישור של ועדת מומחים שמינה המשרד.

עמרי אינגבר: השלב הראשון הזה נקרא בפי העם "תכנית גלעדי".

עמרי אינגבר: בשלב השני המועמדים שנכנסו לתכנית הזאת מצליחים לעבור פרוצדורות אקדמיות למינוי לתכנית והוא מבוצע אך ורק על-ידי המוסדות הקולטים.

עמרי אינגבר: בארבעת השנים הבאות אנחנו נחזור למודוס יציאה לפנסיה יותר נמוך, בסביבות 10 מדענים.

עמרי אינגבר: לאחר מכן יהיו עוד 3-4 שנים של יציאה מוגברת, בסביבות 30-40.

עמרי אינגבר: זאת התחזית לעתיד.

יוליה שמאלוב: האם המיון של האנשים נעשה מהרגע שהם עלו לישראל או שיש חיפוש מוחות ודרישה או בקשה שיעלו לישראל ואז קולטים אותם?

עמרי אינגבר: יש שתי אפשרויות.

עמרי אינגבר: האפשרות הסבירה והמקובלת היא, שאנשים נכנסים למוסדות בדרך הרגילה, מה שנקרא "תכנית שפירא".

עמרי אינגבר: ב-3 השנים האלה הם מוכיחים את יכולתם ואת מצויינותם באותם מוסדות ואז המוסדות מעלים אותם כמועמדים לתכנית.

עמרי אינגבר: זאת אפשרות אחת.

עמרי אינגבר: אפשרות שנייה, שמומשה עד היום רק פעמים וחשבנו להרחיב אותה היא, שהמוסדות מאתרים בחו"ל מישהו ראוי.

עמרי אינגבר: אם אותה ועדה רואה שהוא אכן באמת ברמה שהיא מעבר לממוצע הרגיל ב”תכנית קמ”ע”, הם יוכלו להיכנס במסלול הרגיל.

עמרי אינגבר: עד היום נכנסו לתכנית שניים כאלה.

עמרי אינגבר: כתוצאה מכך שיש ירידה במצבת התכנית חשבנו לתומנו שאם התכנית תישאר על 90 מיליון ויש פחות מ-500 מיליון, חשבנו להגדיל את הערוץ הזה.

עמרי אינגבר: אפילו קיימנו מגעים ראשונים עם הגורמים הנוגעים בדבר כמו מהאוניברסיטאות.

עמרי אינגבר: אבל המציאות הפכה את פניה.

עמרי אינגבר: בתקציב 2009 התכנית קוצצה בבסיס בסביבות 5 מיליון שקלים.

עמרי אינגבר: ב-2010 התכנית עברה בלי תהליך של הסכמים קואליציוני נלווה שמשלים את התקציב הזה.

עמרי אינגבר: לכן יש לנו "בור" גדול מאוד ובשנת 2010 והתקציב יעמוד על 55 מיליון.

עמרי אינגבר: אנחנו, כמפעילי התכנית, לא יכולים לקחת על עצמנו להפעיל אותה בהיקף מלא כשהתקציב שהמדינה מעמידה הוא לא מלא.

עמרי אינגבר: אי-אפשר לדרוש ממשרד הקליטה להפעיל את התכנית בהיקף מלא כשלא מעמידים לו את התקציב לכך.

עמרי אינגבר: הצפנו את הנושא ואכן יש כאן משבר חמור.

עמרי אינגבר: לגבי 2009 הדבר נפתר בכספים קואליציוניים ובכספים שהמשרד העמיד מתכניות אחרות לטובת התקציב.

עמרי אינגבר: לגבי 2009 נמצא פיתרון.

עמרי אינגבר: יש לנו 3-4 חודשים לטפל בבעיה החמורה מאוד של 2010.

עמרי אינגבר: בישיבה האחרונה הנחה ראש הממשלה להקים ועדה.

עמרי אינגבר: הוועדה הזאת היא ועדה שיהיו שותפים בה משרד ראש הממשלה, המועצה הכלכלית, משרד האוצר ומשרד הקליטה, שאלה הגורמים שמתקצבים את התכנית היום.

עמרי אינגבר: אני מניח שהוועדה הזאת תזמן לדיוניה את הגורמים הנוגעים בדבר.

עמרי אינגבר: בוודאי שהיא תזמין את הות"ת, שאליו יצטרפו גם ועד ראשי האוניברסיטאות, כפי שהיה כשישבנו על המדוכה הזאת בשנת 1997.

עמרי אינגבר: הוצאתי שני מסמכים.

עמרי אינגבר: מסמך ראשון שהוצאתי עשה רעש גדול בציבור.

עמרי אינגבר: הוא היה מסמך מקצועי, לא מסמך פוליטי.

עמרי אינגבר: הוא נכתב על-ידי ללא ידיעת הדרג הפוליטי של המשרד, מתוך כוונה להבהיר שאני ומנכ"ל המשרד לא יכולים לחתום על התחייבויות כספיות שאין להן כיסוי.

עמרי אינגבר: גם אם אני אחתום, החשבת של המשרד לא תעשה את זה.

מרינה סולודקין: עכשיו ביטלת את המכתב?

עמרי אינגבר: המכתב הזה הצביע על פעולות שהם צמצום שומנים ולא במהות.

עמרי אינגבר: כל ההיקף שלהן הוא בין 1 מיליון ל-1.5 מיליון שקלים.

עמרי אינגבר: אולי זה היה מציל 8 עד 10 איש מלצאת מהתכנית.

עמרי אינגבר: המכתב דיבר על שנת 2010 ולא על שנת 2009.

עמרי אינגבר: מאחר והממשלה החליטה לקיים דיון על 2010, מצאתי לנכון להוריד את המסמך הזה מעל הפרק ולכן יצא מסמך שני שמבטל את הראשון.

עמרי אינגבר: המסמך השני כן מורה שני דברים, שהם קשורים ל-2009 למרות שהמשמעות שלהם היא ב-2010.

עמרי אינגבר: השנה אני צריך לחדש התחייבויות ל-3 שנים לכאלה שסיימו את ההתחייבות בשנת 2009 ועכשיו צריך לחדש להם ל-2010, 2011 ו-2012.

עמרי אינגבר: לא הגיוני שאנחנו נוציא עכשיו התחייבות חדשה וב-2010 נגיד שטעינו ואנחנו מוציאים לפנסיה יותר מוקדם.

עמרי אינגבר: לכן מצאתי לנכון להודיע לאנשים מראש, כדי שלא תהיה הודעה בדקה התשעים שהם הולכים הביתה בגיל 67 ולא בגיל 68.

צבי הכהן: זאת הפרה של ההסכם.

עמרי אינגבר: אין שום הסכם כזה.

צבי הכהן: יש.

עמרי אינגבר: אתה יושב ראש ועד עובדים והשגת לסגל האקדמי הבכיר הרבה כסף, שיעלה לתכנית עוד 10 ל-13 מיליון, שעד עכשיו לא דנו בהם.

עמרי אינגבר: בדצמבר 2009 הסגל האקדמי הבכיר מקבל תוספת של 14%.

צבי הכהן: מה פתאום?

צבי הכהן: צריך לדייק בכנסת.

זאב אלקין: אתה תדייק בתורך.

עמרי אינגבר: המשמעות ב-2010 היא עוד 10 - 13 מיליון שלא נכנסנו לחשבון.

עמרי אינגבר: לטענת משרד הקליטה, הכיסוי של זה צריך לבוא מתוך הרזרבה להתייקרויות של האוצר מכיוון שהאוצר הוא זה שאישר את החתימה על ההסכם.

עמרי אינגבר: בשורה הראשונה של הסכם העקרונות ל”תכנית קמ”ע” דובר על-כך שהם יזכו לתנאים זהים לחברי הסגל, למעט שנת שבתון ותוספות הוראה.

צבי הכהן: זה מסמך שאתה חתום עליו.

עמרי אינגבר: לא נאמר שם על גיל הפרישה.

עמרי אינגבר: כל נושא הפרישה, כמו הרבה דברים שבהסכם העקרונות, נתונים לפרשנות.

עמרי אינגבר: אני, כמנהל התכנית במשרד הקליטה, נקטנו בצעדים מרחיבים.

עמרי אינגבר: כלומר, הלכנו לקולא.

עמרי אינגבר: יש דברים שהות"ת לא הסכים איתנו והוא ב-20% שלו לא שילם אותם ואנחנו כן שילמנו אותם.

עמרי אינגבר: החלטנו ליישר איתם קו.

עמרי אינגבר: בכל מקרה, יש חוק.

עמרי אינגבר: בעבר חוק הפרישה היה בגיל 65 ובינתיים הוא עלה לגיל 67.

עמרי אינגבר: יש חוק והוא מחייב אותנו.

עמרי אינגבר: כל עובד מדינה פורש בגיל 67.

עמרי אינגבר: לכן החלטנו להוריד את גיל הפרישה.

עמרי אינגבר: היום יש מוסדות שגיל הפרישה בהם הוא יותר מוקדם.

עמרי אינגבר: לדוגמה, גיל הפרישה בטכניון הוא יותר מוקדם מ-68.

עמרי אינגבר: גיל 68 היה נהוג לפני ההסכם של 1994.

עמרי אינגבר: בהסכם של 1994 דובר על גיל 65, רק שהיום פורשים יותר מאוחר.

עמרי אינגבר: זאת אומרת, כל מי שנכנס אחרי 1994 פורש מהאקדמיה בגיל 67.

זאב אלקין: דיברת על שני שינויים ובינתיים אתה מתאר שינוי אחד.

עמרי אינגבר: שינוי אחד זה גיל הפרישה והשינוי השני הוא עצירה זמנית של כניסה לתכנית.

עמרי אינגבר: כמובן, אם הוועדה הממשלתית תחליט על הרחבה או על תוספת תקציב, מה שאנחנו מאוד מקווים שיקרה, אז אנחנו נחדש את הבחירה.

עמרי אינגבר: מראש אמרתי שהכניסה של חדשים ל”תכנית קמ”ע” זה האינטרס של משרד הקליטה.

עמרי אינגבר: אני הכנסתי את הסעיף הזה להסכם העקרונות.

עמרי אינגבר: זה לא היה עניין של ות"ת ובטח לא של משרד האוצר.

עמרי אינגבר: אנחנו במשרד הקליטה הכנסנו את הסעיף הזה וזאת היתה עמדת המוצא של התכנית הזאת.

עמרי אינגבר: לכן, אם יימצא תקציב, אנחנו בשמחה נפעיל את זה מחדש.

זאב אלקין: של מי היתה ההחלטה על ירידה בגיל הפרישה?

עמרי אינגבר: של משרד הקליטה וזאת על מנת לנסות לצמצם את ההוצאות של התכנית במינימום מבלי לפגוע במרבית האנשים.

זאב אלקין: כמה זה חוסך בהיקף שנתי?

זאב אלקין: במכתב הקודם הגדרת את השומנים במיליון שקל.

זאב אלקין: כמה עולה רק העניין הזה?

מרינה סולודקין: זה שומנים של אחרים, זה תמיד כך.

עמרי אינגבר: לשנת 2010 יקדימו את הפרישה 9 אנשים.

זאב אלקין: מה העלות?

עמרי אינגבר: 9 אנשים כפול 180,000 שקל.

זאב אלקין: זה יותר ממיליון.

זאב אלקין: איך כל המכתב הקודם שלך היה אמור לחסוך מיליון שקל שנתי אם אתה אומר שרק - - -

עמרי אינגבר: במכתב הקודם לא דובר על גיל הפרישה, דובר על דברים אחרים.

זאב אלקין: הבנתי.

זאב אלקין: המכתב ההוא מבוטל.

עמרי אינגבר: נכון.

עמרי אינגבר: תראה, העובדות לא מבוטלות.

עמרי אינגבר: העובדה שיש חוסר תקציב לא מבוטלת והוועדה תצטרך לשבת על פיתרונות.

דוד רותם: ההנחיות לביצוע בוטלו.

זאב אלקין: אני מנסה לסכם את מה שאמרת כדי להבין איפה אנחנו נמצאים.

זאב אלקין: נכון לעכשיו, אנחנו מדברים על-כך שלפרויקט יש תקציב מלא לשנת 2009.

מרינה סולודקין: אז למה יש קיצוצים בגיל?

קריאה: יש חוסר של 5 מיליון.

זאב אלקין: הוא לא דיבר על חוסר של 5 מיליון.

קריאה: הוא לא דיבר אבל זאת עובדה.

זאב אלקין: מי שירצה, ידבר בתורו.

זאב אלקין: כרגע אני מסכם את מה שעמרי אמר.

זאב אלקין: אפשר לחלוק עליו ולומר שהעובדות אחרות אבל לפי המצב העובדתי שהוא הציג יש תקציב מלא לפרויקט בשנת 2009 - - -

עמרי אינגבר: ללא כניסת חדשים.

דוד רותם: למה שקיים יש לו מימון מלא.

זאב אלקין: אני יכול לומר לכם מספר מדויק נכון לאתמול – 92,474,000 שקל.

מרינה סולודקין: אז למה לא לקבל אנשים חדשים?

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: אמרת ש-90 מיליון הספיקו כל שנה.

עמרי אינגבר: לא, 90 מיליון ללא עודפים.

עמרי אינגבר: כל שנה עוברים עודפים.

עמרי אינגבר: המספר שאתה אמרת כולל 17 מיליון עודפים בהעברה משנה לשנה.

עמרי אינגבר: העודפים האלה הם התחייבויות שצריך לשלם אותן.

עמרי אינגבר: אלה התחייבויות שהתחייבנו בשנים קודמות וצריך לשלם אותן בשני הבאות.

מרינה סולודקין: אז 92 מינוס 17.

דוד רותם: לא, זה לא על כל השנה.

זאב אלקין: עד עכשיו עקבתי אחריך אבל עכשיו איבדתי אותך.

זאב אלקין: כל שנה, בסופו של דבר, לאחרי התוספות הקואליציוניות, כמה שנים בסיס התקציב הגיע לסדר גודל של 90 מיליון.

עמרי אינגבר: לא נכון.

עמרי אינגבר: בין 100 ל-115 מיליון.

זאב אלקין: מתוך מה זה בא?

עמרי אינגבר: מה שאתה לא מספיק לשלם באותה שנה, עובר כהתחייבויות לשנה הבאה ואתה מקבל אותו בהעברה של עודפים משנה לשנה.

אלכס מילר: כמה עודפים אתה מעביר משנה לשנה?

עמרי אינגבר: היו שנים שהעברנו 35 מיליון.

עמרי אינגבר: לא היתה שנה שבה סגרתי ללא עודפים.

עמרי אינגבר: גם השנה אני אסגור עם עודפים.

עמרי אינגבר: גם השנה אנחנו בונים על-כך שהשנה נעביר עודפים.

עמרי אינגבר: זאת אומרת, אנחנו לא נממש את כל הכסף במזומן - - -

יוליה שמאלוב: אפילו המדענים לא מבינים, לי ממש קשה להבין.

עמרי אינגבר: הנושאים התקציביים הם מסובכים.

עמרי אינגבר: אתם שואלים כאן על שתי מערכות מקבילות.

זאב אלקין: 92 מיליון כוללים עודפים משנה שעברה?

עמרי אינגבר: כן.

זאב אלקין: עכשיו הבנתי.

מרינה סולודקין: אז זה מינוס 17 מיליון.

פניה קירשנבאום: זה לא מינוס כי זה יגיע אליו בסוף שנה הבאה.

פניה קירשנבאום: עלות הפרויקט לשנה נעה בין 100 ל-115 מיליון.

זאב אלקין: אני חושב שעכשיו אני מבין.

זאב אלקין: עכשיו גם ענית לי על שאלה שהיתה לי אתמול.

זאב אלקין: אתמול היה רשום בהעברה שהסכום ההתחלתי, לפני ההעברה התקציבית הוא 77 מיליון.

זאב אלקין: אני התפלאתי על-כך כי בבסיס התקציב שהצביעו עליו כאן היה פחות מ-77 מיליון, היה סדר גודל של 60 ומשהו.

עמרי אינגבר: בבסיס זה 61.

זאב אלקין: לכן שאלתי איך זה יכול להיות שמתחילים מ-77.

זאב אלקין: עכשיו הסברת לי שב-77 נמצאים למעשה 16 מיליון שהם עודפים משנה שעברה.

זאב אלקין: אני מבין נכון?

עמרי אינגבר: נכון.

זאב אלקין: לכן, כשאנחנו מדברים על-כך שתקציב הפרויקט עומד, אחרי ההעברה האחרונה - - -

עמרי אינגבר: יש עוד כ- 1.5 מיליון שצריכים להגיע בהעברות משנה לשנה בהשתתפויות.

זאב אלקין: זה אומר שזה יגיע לסדר גודל של 94 מיליון, שמתוכם 16 מיליון אלה עודפים משנה שעברה.

זאב אלקין: זה אומר שכרגע התקציב השנתי עומד על פחות מ-80 מיליון.

דוד רותם: גם בסוף השנה יהיו לו התחייבויות לשנה הבאה, זה הרי מתגלגל.

דוד רותם: זה מתקזז אחד מול השני.

אלכס מילר: זה אומר שבכל שנה התקציב לא מנוצל בצורה מלאה וכל פעם מעבירים את זה.

זאב אלקין: אם אני מבין נכון, מה שאיפשר לו לקחת חודשים זאת הידיעה שהוא יוכל להעביר לשנה הבאה סדר גודל של 15, 16, 17 מיליון.

זאב אלקין: בתקציב שיש היום, אם הוא ייקח חודשים, הוא לא יוכל להעביר 16-17 לשנה הבאה, כי התקציב שיש היום ייתן לו פחות או יותר מיצוי מלא השנה.

זאב אלקין: אני מבין נכון?

עמרי אינגבר: 8 מיליון בערך.

זאב אלקין: 8 מיליון במקום 17.

זאב אלקין: בהשוואה לשנים הקודמות יש חוסר ביכולת להעביר עודפים, כ-10-11 מיליון.

זאב אלקין: זה מה שגורם לך לקבל החלטה שלא לקבל חדשים.

עמרי אינגבר: מדויק.

זאב אלקין: זה שינוי אחד והשינוי השני זאת החלטה להוריד את הגיל.

זאב אלקין: אגב, זאת החלטה או אזהרה?

עמרי אינגבר: זאת התראה.

עמרי אינגבר: אנחנו לא רוצים ליצור מצב שאנשים שתכננו לפרוש ב-2011, פתאום באמצע 2010 יגידו להם שבעוד חודשיים הם יוצאים לפרישה.

עמרי אינגבר: לכן, היה מן הראוי להודיע את זה כבר היום.

זאב אלקין: מבחינתכם, כרגע לא מדובר על מצב שיש מישהו שבחלק הזמן שנשאר משנת 2009 והגיע לגיל 67, יוצא לפרישה.

מרינה סולודקין: אנחנו בכנסת לא מסכימים לכך.

זאב אלקין: אבל הוא עוד לא עושה שום דבר.

עמרי אינגבר: במכתב שלי יש הבהרות שקובעות תאריכים.

עמרי אינגבר: התאריכים הם תאריכים ב-2010.

עמרי אינגבר: מן הראוי שאנשים ידעו על זה היום.

זאב אלקין: זאת אומרת שהוצאת מכתב התראה בגלל חוסר ידיעה של שני נתונים: אחד, גובה התקציב בשנת 2010 - - -

עמרי אינגבר: לא, זה לא עניין של חוסר ידיעה.

עמרי אינגבר: כרגע אנחנו יודעים מהו התקציב.

זאב אלקין: האמירה של ראש הממשלה היא אמירה.

זאב אלקין: אתה יודע שהוקם צוות לעבוד על זה, אתה יודע שיש כוונה להביא את התקציב.

זאב אלקין: הרי גם בשנים הקודמות אתה פעלת והיו במצב שלא תמיד היה תקציב מלא.

עמרי אינגבר: לא, בכל השנים הקודמות.

עמרי אינגבר: ב-31.12 היה בסיס והיה הסכם קואליציוני.

עמרי אינגבר: היום יש כבר בסיס ל-2010 ואין הסכם קואליציוני.

זאב אלקין: אם נהיה גלויים עד הסוף אז, למשל, בשנת 2006, כשהתקציב כולל תוספות – לדוגמה, בשנת 2006, כשאני כבר הייתי בבית הזה - - -

זאב אלקין: חצי שנה פעלת ב-2006 באחד חלקי 12.

זאב אלקין: אחד חלקי 12 האלה בשנת 2006 נימנו על בסיס התקציב, שהיו חסרים שם 20 מיליון ועוד לא היו הסכמים קואליציוניים.

עמרי אינגבר: אחד חלקי 12 לא מאפשר לי לבצע התחייבויות עתידיות בכלל, אני רק משלם התחייבויות קודמות.

עמרי אינגבר: אני מגלה לך שעד היום, זאת אומרת, עד אוקטובר, לא פתחנו שום התחייבויות חדשה.

עמרי אינגבר: לא חידשנו לאף מדען חדש.

עמרי אינגבר: האוניברסיטאות עושות גירעון תקציבי בכך שהן מממנות בינתיים גישור לממשלה.

עמרי אינגבר: הן ממשיכות להעסיק מדענים שאין להם חוזה.

עמרי אינגבר: זאת המשמעות של אחד חלקי 12.

עמרי אינגבר: באחד חלקי 12 חותמים על התחייבות ל-6 חודשים.

עמרי אינגבר: אני לא אלך לחתום עכשיו על התחייבויות ל-6 חודשים למדענים כי כך אי-אפשר לעבוד.

עמרי אינגבר: חותמים על התחייבות ל-3 שנים.

עמרי אינגבר: לכן, כשמדברים על אחד חלקי 12, אתה רק משלם התחייבויות קודמות.

זאב אלקין: הבנתי.

זאב אלקין: זה נכון שהשנה המצב הוא מיוחד כי על פניו תקציב 2010 כבר אושר.

זאב אלקין: יחד עם זה, ברור שהכוונה היא להוסיף תקציב.

זאב אלקין: לכן, אתה היית מחויב להוציא את ההתראה כי אתה רואה את המספר שיש כרגע.

זאב אלקין: אני מניח שבסופו של דבר אחד מהמרכיבים של ההחלטה על גובה התקציב תהיה גם החלטה על גיל פרישה.

עמרי אינגבר: עכשיו יש לי בקשה לחדש מינוי למישהו שבשנה הבאה יהיה בן 67.

עמרי אינגבר: לכאורה, הייתי מחדש לו עד 68.

קריאה: למה דנים בדברים טכניים?

זאב אלקין: תאמין לי שאלה לא דברים טכניים.

זאב אלקין: אם יש דבר מעשי אחד שיקרה כרגע זאת בדיוק העובדה שלמישהו בן 67 לא יאריכו חוזים.

זאב אלקין: לגבי כל שאר הדברים לא יקרה שום דבר מעשי בחצי השנה הקרובה.

זאב אלקין: לכן מבחינה הזאת, צריך לחדד את הנקודה הזאת ולהבין האם יהיה מדען אחד שהתנאים שלו יורעו או לא.

דוד רותם: עד סוף שנת 2009 לא יורעו התנאים של אף אחד.

צבי הכהן: אני מחזיק את המכתב השני של עומרי אינגבר וזה לא כתוב.

זאב אלקין: השאלה היא לא מה כתוב במכתב אלא מה הוא יעשה בהארכת החוזים.

זאב אלקין: הוא התחיל לדבר על זה וקטעתם אותו ואמרתם שזה טכני.

זאב אלקין: זאת בדיוק השאלה, האם ב-2009 יאריכו את החוזים לאנשים מהסוג עליו דיברת?

זאב אלקין: יאריכו להם חוזים או לא?

עמרי אינגבר: יאריכו להם עד התאריך שכתבתי במכתב שלי.

צבי הכהן: כתוב פה עד 30.9.2009.

עמרי אינגבר: לא, 2010.

זאב אלקין: צבי, אני מבקש, אל תעזור לו, הוא יסביר לך מה הוא הולך לעשות.

זאב אלקין: אם יש סתירה, תיגש אליו ותברר למה יש סתירה.

עמרי אינגבר: אם יש מדען שסיים את ה-3 שנים שלו במהלך שנת 2009 ובמהלך שנת 2010 יגיע לגיל 67, החוזה החדש יהיה עד 30.9.2010, במקום עד 2011.

עמרי אינגבר: החוזים שלנו הם ל-3 שנים, למעט אותם 20 מדענים בשרות הציבורי, שאין לנו ברירה אלא לעשות להם חוזים לשנה אחת בלבד.

רוברט טיבייב: מה זאת אומרת שאין ברירה?

פניה קירשנבאום: הממשלה לא חותמת ל-3 שנים, היא חותמת לשנה.

עמרי אינגבר: הממשלה מעבירה כספים בין משרדי ממשלה במה שנקרא "סעיפי השתתפות".

עמרי אינגבר: סעיפי השתתפות הם לשנה אחת בלבד.

עמרי אינגבר: כלומר, אין יכולת טכנית לעשות את זה.

זאב אלקין: אתה מדבר על מדענים שהם לא באוניברסיטאות.

עמרי אינגבר: אלה שמועסקים בממשלה.

זאב אלקין: אז כרגע ההארכה תהיה עד 30.9.2010.

זאב אלקין: אגב, ממה נובע התאריך של 30.9?

עמרי אינגבר: בדרך כלל הפרישה באקדמיה היא ב-30 בספטמבר.

זאב אלקין: זה מאפשר לך להאריך את החוזה עוד פעם במידה וההחלטה תשונה?

עמרי אינגבר: בהחלט.

זאב אלקין: זאת אומרת, שכרגע אין מדען אחד שמצבו השתנה מבחינה מעשית, עד שאין החלטה חדשה.

עמרי אינגבר: נכון מאוד.

זאב אלקין: אני חושב שהובהרה התמונה איפה אנחנו עומדים כרגע.

זאב אלקין: אני מקדם בברכה את יו"ר הוועדה מאיר שטרית.

מאיר שטרית: בוקר טוב.

מאיר שטרית: אני מתנצל.

מאיר שטרית: לא תאמינו, אבל זאת אמת לאמיתה.

מאיר שטרית: חזרתי אתמול מארצות הברית.

מאיר שטרית: הלכתי לישון ב-2 בלילה והתעוררתי באיחור.

דוד רותם: אנחנו תמיד מאמינים לך.

מאיר שטרית: אולי מדענים ימצאו פיתרון ל"ג'ט לג".

מאיר שטרית: אני מתנצל בפני כולם ואני מברך את חברי הכנסת, המדענים וכל האורחים שהגיעו לדיון הזה.

מאיר שטרית: אני גם רוצה לברך את חברת הכנסת מרינה סולודקין ואת חבר הכנסת רוברט טיבייב שיזמו את הדיון הזה והגישו הצעה לדיון מהיר.

מאיר שטרית: חבר הכנסת רותם, בבקשה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: ניסו להציג בעיה רצינית והפכו אותה לבעיה פוליטית.

דוד רותם: הבעיה היא רצינית מידי, רבותיי, מכדי שנעשה אותה בעיה פוליטית.

דוד רותם: חבר הכנסת טיבייב, אתה עושה לי תנועות, בוא אני אומר לך משהו.

דוד רותם: כשכל ההודעות לתקשורת בשבועיים האחרונים בנושא של קמ"ע יוצאים מדוברות קדימה באימייל: , פירושו של דבר שהפכתם את הנושא הזה לנושא פוליטי.

דוד רותם: הבעיה לא מעניינת אתכם.

דוד רותם: אילו הבעיה היתה מעניינת אתכם אז הייתם מסכימים לדחיית הישיבה הזאת כדי ששרת הקליטה תוכל להשתתף בה.

דוד רותם: שרת הקליטה נמצאת בשליחות מדינית בחוץ-לארץ.

דוד רותם: היא ביקשה לדחות את הדיון, היא אמרה שלגבי שנת 2009 אין בעיה ולכן ביקשה לדחות את הדיון בשבוע כדי שתוכל להשתתף.

דוד רותם: סירבתם לדחות את הדיון.

דוד רותם: רבותיי, בואו נשים את העובדות על השולחן ולא נשכח אותן.

דוד רותם: “תכנית קמ”ע” נולדה ב-1997, כאשר ראש הממשלה היה ביבי נתניהו ומנכ"ל משרד ראש הממשלה היה אביגדור ליברמן.

דוד רותם: בניגוד לדרישה של האוצר הם הצליחו להשיג רוב.

זאב אלקין: שר הקליטה היה יולי אדלשטיין.

דוד רותם: מי שהוביל את התכנית היו ביבי נתניהו ואיווט ליברמן.

מרינה סולודקין: יש חילוקי דעות בנושא הזה.

דוד רותם: יש חילוקי דעות, מרינה?

דוד רותם: בואי אשאל אותך אם גם על הסעיף הבא יש לך חילוקי דעות?

דוד רותם: בתקציב 2003, שרת הקליטה היתה הגברת ציפי לבני ואז קוצץ תקציב קמ"ע ב-20 - - -

קריאה: - - -

דוד רותם: תגידו, מה אתם חושבים שאני אתן לכם להפוך את זה לפוליטי ואני לא אעשה את זה פוליטי?

דוד רותם: אני לא מבין, התחלתם את הדיון הזה פוליטי.

מאיר שטרית: זה דיון פוליטי.

מאיר שטרית: אין בכנסת שום דיון שאיננו פוליטי.

מאיר שטרית: תצאו מההנחה הזאת ולכל אחד מותר להשמיע את דעתו.

דוד רותם: בשנת 2003 – אני מקווה שעל העובדה הזאת לא תהיה מחלוקת - - -

מרינה סולודקין: לא, ב-2002.

מרינה סולודקין: אלה היו שר הקליטה שרון, סגן שר הקליטה אדלשטיין ומה שחשוב, סילבן שלום - - -

דוד רותם: שנת 2003, שרת הקליטה הגברת ציפי לבני, לא תיקנה את הקיצוץ של 22 מיליון שקל.

דוד רותם: זה מקובל עליך גברת סולודקין?

דוד רותם: אני מקווה שכן.

מרינה סולודקין: לא שרת הקליטה לבני - - -

דוד רותם: ב-2003 לבני היתה שרת הקליטה ולא הוסיפה אגורה אחת לתכנית הזאת.

מרינה סולודקין: דוד, אתה איש חוקה.

מרינה סולודקין: זה לא יפה מה שאתה עושה וזה לא חכם.

מאיר שטרית: מרינה, למה את מתרגשת?

מאיר שטרית: תני לו לומר את דעתו.

מאיר שטרית: יהיה לך זמן להגיב.

דוד רותם: מה לא נכון?

קריאות: - - -

דוד רותם: מי מימן את המודעה שלכם?

מאיר שטרית: אני מבקש לא לדבר בלי רשות.

מאיר שטרית: מי שידבר בלי רשות, אוציא אותו החוצה.

מאיר שטרית: יש אנשים שרשומים ואני מבקש שתתנו לכל אחד לומר את דבריו גם אם אתם לא מסכימים איתו.

מאיר שטרית: בשביל זה אנחנו יושבים פה.

מאיר שטרית: עם כל הכבוד, לכל אחד יש את הרשומות שלו.

מאיר שטרית: תעזבו את זה, זה לא חשוב בכלל.

מאיר שטרית: מה שחשוב הוא מה עושים עם המדענים.

מאיר שטרית: כל היתר זה שולי.

מאיר שטרית: מה זה משנה מי אמר מה?

מאיר שטרית: היום כולנו רוצים למצוא חן בעיניי המדענים.

מאיר שטרית: בואו נצא מהוועדה הזאת עם החלטה ועם פיתרון לבעיה של המדענים.

מאיר שטרית: כל היתר לא חשוב.

פניה קירשנבאום: אתה פספסת את ההתחלה.

פניה קירשנבאום: הבעיה נפתרה אתמול, כשוועדת כספים העבירה את הכסף.

פניה קירשנבאום: אם עדיין לא ביטלתם את הוועדה והמשכתם לדון, אז מותר לדבר פוליטית.

מאיר שטרית: אלף, זכותה של הכנסת לדון בכל נושא.

פניה קירשנבאום: אז הנה אנחנו דנים.

מאיר שטרית: בית, בניגוד לדעתך, הבעיה לא נפתרה, היא נפתרה באופן חלקי ביותר.

פניה קירשנבאום: איך?

מאיר שטרית: אני בקיא בפרטים ואני אתייחס לזה כשארצה לדבר.

מאיר שטרית: כרגע חבר הכנסת רותם נמצא בזכות דיבור ואני אבקש לא להפריע לו.

מאיר שטרית: הוא יגיד מה שהוא רוצה.

מאיר שטרית: כולם רשומים לדיבור ואנחנו ניתן למי שרוצה.

דוד רותם: רבותיי, צריך לזכור עוד דבר.

דוד רותם: “תכנית קמ”ע” מיועדת למדענים מצטיינים.

דוד רותם: עם כל הכבוד, אני רוצה לשאול את ראשי האוניברסיטאות ואת ראשי הסגל באוניברסיטאות, איפה אתם?

דוד רותם: חברת הכנסת סולודקין דיברה על מדען מצטיין שפרסם מחקרים בגרמניה.

דוד רותם: מה שם אדוני?

אנבסה טפרה: אנבסה.

דוד רותם: תגידו, למה הוא לא יכול להיקלט באוניברסיטה?

דוד רותם: למה הוא צריך להיקלט דרך קמ"ע?

דוד רותם: בסדר, קיצצו לכם, אבל אני לא מבין, מבין המדענים אף אחד לא ראוי להיכנס לשם?

דוד רותם: אלא שיש םה מצב מאוד פשוט - אפשר לקבל את כוחות העבודה הטובים ביותר באמצעות מימון של מישהו אחר, אז ראשי האוניברסיטאות לא יתאמצו.

דוד רותם: למה הם צריכים להתאמץ?

קריאה: שמעת את שר המדע.

דוד רותם: שמעתי משר המדע על הקיצוצים במדע, לא קלטתם מדענים אחרים.

צבי הכהן: באמת?

דוד רותם: קלטתם, רק את אלה לא קלטתם, בוודאי שלא, כי יש מישהו אחר שמממן.

דוד רותם: רבותיי היקרים.

דוד רותם: גם בהסכם הקואליציוני שנחתם לפני הקמת הממשלה הנוכחית, הכניסה ישראל ביתנו סעיף, כמו שהיא עשתה כל השנים.

דוד רותם: בכל הסכם קואליציוני שישראל ביתנו היא צד לו, יש סעיף תקציבי שעוסק במימון “תכנית קמ”ע”.

דוד רותם: במשך כל השנים, מהכספים הקואליציוניים, שאחרים משתמשים בהם לצרכים אחרים לגמרי – מכיוון שישראל ביתנו דואגת לעלייה מברית המועצות, לא רק מדברת אלא דואגת, בכל הסכם קואליציוני שלנו יש סעיף שמדבר על “תכנית קמ”ע” ועל העברת כספים קואליציוניים ל”תכנית קמ”ע”.

מאיר שטרית: אתה יודע להגיד למה התעוררה הבעיה?

דוד רותם: גם האוניברסיטאות, שהיו צריכות להעביר חלק מהתקציב, לא העבירו - - -

אהרון בן-זאב: אנחנו נותנים את חלקנו.

דוד רותם: רבותיי, סליחה, טעות.

דוד רותם: אני הבנתי שכאילו 20% היו צריכים להיות מממומנים על ידי האוניברסיטאות ולא הועברו.

דוד רותם: סליחה, טעות שלי.

זאב אלקין: להיפך.

זאב אלקין: עמרי אמר שהאוניברסיטאות למעשה נתנו הלוואת גישור.

דוד רותם: האמת היא, אדוני היושב ראש, שבשנת 2009 לא נוצרה בעיה בכלל.

דוד רותם: הדבר שהיה הוא טכני כי רק אתמול ועדת הכספים אישרה את העברת הכספים, בין היתר הקואליציוניים, למשרד הקליטה.

דוד רותם: משרד הקליטה העביר מפרקים אחרים ולכן הודיעו מראש שב-2009 לא תהיה בעיה.

דוד רותם: איפה התעוררה הבעיה?

דוד רותם: יש בעיה מה יקרה בשנת 2010.

דוד רותם: ראש הממשלה הקים ועדה כדי לפתור את הבעיה ואמר שיפתרו את הבעיה.

דוד רותם: לכן יצא מכתב ראשון של עמרי ממשרד הקליטה שבה הוא יצר את העניין שבגללו קפצו כל הפוליטיקאים והפכו את זה ל"אישיו".

מרינה סולודקין: המייסדים קפצו.

דוד רותם: מייד אחרי זה הוא הוציא מכתב שבו הוא מודיע שכל ההנחיות שלו בטלות, כי בשנת 2009 אין בעיה.

דוד רותם: אני מניח שגם ב-2010 לא תהיה בעיה מפני שהקואליציה הזאת דואגת למדענים.

דוד רותם: יושבת שם מפלגה שרוצה לסייע לעולים מברית המועצות.

דוד רותם: אנחנו נדאג לעולים מברית המועצות, רק לא נעשה את זה פוליטיקה אלא נדאג להם.

מאיר שטרית: כדי למנוע אי הבנות והמשך ויכוח מיותר אני מבקש מנציג האוצר להסביר לוועדה איפה עומד העניין של תקצוב קמ"ע ב-2009 ו-2010.

יובל יעקובי: כמו שנאמר, בבסיס התקציב לשנת 2009 הוא 61 מיליון והתקציב בבסיס התקציב ל-2010 הוא 56 מיליון שקלים.

יובל יעקובי: אתמול בוועדת הכספים אושרה העברה של 15 מיליון שקלים נוספים לשנת 2009.

יובל יעקובי: זה המצב התקציבי.

מאיר שטרית: מה התקציב הדרוש לשנת 2009?

יובל יעקובי: לפי מה שאנחנו מבינים, מה שהתבקש יוציא את השנה הזאת בהיקף הנוכחי.

מאיר שטרית: זאת אומרת שזה 65 ועוד 14?

יובל יעקובי: 61 פלוס 15.

יובל יעקובי: פלוס אותם עודפים שעמרי הזכיר.

יובל יעקובי: 76 פלוס עודפים.

מאיר שטרית: מה עם 2010?

יובל יעקובי: אני מבין שהוקם צוות בהנחיית ראש הממשלה - - -

מאיר שטרית: קודם כל העובדות, מה אושר בתקציב?

יובל יעקובי: בבסיס תקציב ל-2010 יש כ-56 מיליון.

מאיר שטרית: אני מבין שההפרש אמור לבוא מכספים קואליציוניים של מפלגת ישראל ביתנו.

יובל יעקובי: או משינויים בתכנית.

יובל יעקובי: ל-2010 אין הסכם קואליציוני שמדבר על תוספת אלא רק ל-2009.

מאיר שטרית: זאת אומרת שלפי הערכתך לגבי 2009 אין בעיה, לאור העברה נוספת שנעשתה.

מאיר שטרית: ב-2010 אנחנו עדיין בבעיה של חוסר.

מאיר שטרית: בשל ההפרש בין 76 ל-56, יש חוסר של 20 מיליון שקל.

זאב אלקין: השנה היו עודפים של 17 מיליון.

זאב אלקין: חסרים 35-37 מיליון.

מאיר שטרית: זאת אומרת שחסרים 35-37 מיליון.

מאיר שטרית: זה המצב?

יובל יעקובי: כן, בהנחה שלא יהיו שינויים בתכנית.

מאיר שטרית: אני מודה לך מר יעקובי.

מאיר שטרית: עכשיו העובדות ברורות לחברי הוועדה ואפשר להפסיק את הויכוחים.

מאיר שטרית: ב-2009, לנוכח העברה שעשו אתמול בוועדת הכספים – טוב שכינסנו את הוועדה כי אולי אם לא היינו מכנסים את הוועדה גם לא היתה העברה של ועדת הכספים.

מאיר שטרית: טוב שעשו את ההעברה ואני מברך את הממשלה על העברת הכספים.

זאב אלקין: אתה מפריז בקצב היעילות של ועדת הכספים.

זאב אלקין: לוקח זמן לעשות את העברות התקציביות.

אברהם מיכאלי: אם היית רואה את החוברת של ההעברות התקציביות, זה לא בגלל הוועדה הזאת.

מאיר שטרית: חבר הכנסת מיכאלי, מאחר והייתי חבר ועדת כספים במשך כ-25 שנה, אני מכיר את ההעברות מכל הכיוונים.

דוד רותם: אחר כך היית שר אז זה משכיח.

מאיר שטרית: לכן, חברים, אני מברך את כל מי שעשה במלאכה ופתר את הבעיה לשנת 2009.

מאיר שטרית: לפנינו עדיין ניצבת הבעיה של שנת 2010.

מאיר שטרית: אני מציע שנשנה את דרך הדיון.

מאיר שטרית: הכוונה פה היא לא להתנגח אחד עם השני, אין לזה שום ערך.

מאיר שטרית: המטרה שלנו היא לפתור את הבעיה כדי שקליטת המדענים תימשך.

מאיר שטרית: זה קצת מטופש שמדינת ישראל תוותר על אנשים ברמה כזאת ותגרום לכך שאנשים ייפלטו מהמערכת ואולי יחפשו לרעות בשדות זרים.

מאיר שטרית: מדענים טובים מבוקשים בשדות זרים ואני חושב שכולנו צריכים לעשות מאמץ כדי להביא לכך שהמדענים אכן יהיו מסודרים.

מאיר שטרית: צריך לברך את מי שעשה ואת מי שעושה ואם הממשלה עושה, בוודאי שאני מברך על המלאכה.

מאיר שטרית: כוועדה, נעקוב אחר הנושא הזה גם לקראת שנת 2010.

מאיר שטרית: אם נראה שהצוות שהוקם לא פתר את הבעיה, נכנס את הוועדה פעם נוספת ונזמין את האנשים כדי להבטיח את שנת 2010 וכדי שהמדענים לא יבקשו נדבות על שערי הממשלה.

רחל אדטו: מאיר, יש לי הצעה מסוימת איך להשיג את הכסף.

רחל אדטו: במשרד הקליטה יש כסף כדי לעודד מדענים עולים.

רחל אדטו: יש מחסור ברופאים, מגייסים ישראלים חוזרים וכדומה.

רחל אדטו: בוא נשלח את המדענים לחו"ל ונקבל אותם חזרה.

רחל אדטו: הרי יש כסף לדבר הזה.

עמרי אינגבר: אין כסף לדבר הזה.

דוד רותם: רחל, זה רעיון מצוין.

דוד רותם: אני חושב שכשקדימה תחזור לשלטון היא תעשה את זה, כמו שעשיתם בפעם הקודמת.

רחל אדטו: יש תכניות לאסוף רופאים מכל מקום.

רחל אדטו: יש תכנית להביא רופאים מגיאורגיה ולמלא את בתי החולים.

רחל אדטו: יש תכנית להביא רופאים מרדימים, יש תכנית להביא רופאים מארצות הברית.

רחל אדטו: מאיפה הכסף לדברים האלה?

רחל אדטו: למה אנחנו מביאים אותם ואת אלה אנחנו שולחים החוצה?

רחל אדטו: צריך להיות איזון בין שני הדברים האלה.

מאיר שטרית: רשות הדיבור לפרופסור משה בלינסקי.

משה בלינסקי: אני יו"ר ארגון מדענים עולים באוניברסיטאות.

משה בלינסקי: עכשיו עומדים בהפגנה מול הכנסת 250-300 מדענים מכל האוניברסיטאות: באר-שבע, אוניברסיטת חיפה, טכניון, תל-אביב, בר-אילן והאוניברסיטה העברית.

משה בלינסקי: במקום להיות במעבדות הם נמצאים כאן.

משה בלינסקי: למה הם נמצאים שם?

משה בלינסקי: כולם מרגישים עכשיו סכנה גדולה מאוד.

משה בלינסקי: במצב הנוכחי יש באמת פגיעות.

משה בלינסקי: לפני 11 שנה או פחות היו בעיות ב”תכנית קמ”ע”.

משה בלינסקי: עכשיו לא מדובר בבעיות, עכשיו מדובר במשבר משמעותי מאוד.

משה בלינסקי: על מה מדובר?

משה בלינסקי: כל הזמן מדובר פה על פגיעות.

משה בלינסקי: במכתב הראשון היה כתוב שרוצים לצמצם את מספר האנשים בקמ"ע מ-500 ל-300.

משה בלינסקי: רוצים לפגוע בתנאים של אנשי קמ"ע.

משה בלינסקי: עכשיו משרד הקליטה רצה לעשות משהו חדש, במקום תנאים של סגל, אנשי קמ"ע צריכים לקבל עכשיו תנאים מפלים, תנאים חדשים.

משה בלינסקי: במכתב החדש אנחנו שומעים על עוד פגיעה חדשה בגיל הפנסיה.

משה בלינסקי: לאנשים בסגל האקדמי גיל הפרישה הוא 68.

משה בלינסקי: עכשיו אומרים שגיל הפרישה הוא 67.

משה בלינסקי: כשנכנסנו ל”תכנית קמ”ע” הממשלה נתנה את כל הזכויות.

משה בלינסקי: ד"ר סולודקין יכולה להסביר שזה היה תנאי ל”תכנית קמ”ע” – שוויון אפשרויות.

מאיר שטרית: פרופ’ בלינסקי, באיזה מוסד אתה נמצא?

משה בלינסקי: באוניברסיטת תל-אביב.

מאיר שטרית: כמה שנים אתה ב”תכנית קמ”ע”?

משה בלינסקי: אני ב”תכנית קמ”ע” משנת 1998.

מאיר שטרית: עד מתי זה נמשך?

משה בלינסקי: עד גיל הפנסיה.

משה בלינסקי: לכולם כתוב שזה עד גיל הפרישה.

משה בלינסקי: חשוב להוסיף שעד 2008 כל האנשים נכנסו בגיל הפרישה - - -

מאיר שטרית: באיזה תחום אתה עוסק, אדוני?

משה בלינסקי: אני פיזיקאי ועוסק במיקרו פיזיקה.

מאיר שטרית: יש פה מישהו מאוניברסיטת תל-אביב?

מאיר שטרית: אדוני הדירקטור, יש לי שאלה אחת.

מאיר שטרית: אם פרופ’ בלינסקי נמצא באוניברסיטה משנת 1998 והוא מדען שבעצם האוניברסיטה רצתה אותו.

מאיר שטרית: מדוע ב-10 השנים האלה לא נוצר מצב שבו המדענים האלה נקלטים כסגל האוניברסיטה באופן קבוע?

דן לויתן: בית הספר לפיזיקה באוניברסיטת תל אביב קוצץ בתקנים שלו ב-7 השנים האחרונות מ-60 תקנים ל-40 תקנים, כלומר, קיצוץ של 40%.

דן לויתן: אנחנו קולטים במשורה.

דן לויתן: ידידי דני דיבר קודם על מתמטיקה, אני לא אחזור כי אנחנו מתמטיקאים.

דן לויתן: אנחנו קולטים במשורה מדענים צעירים שאנחנו מחזירים מחו"ל.

מאיר שטרית: זה קיצוץ בתקציבי המחקר.

דן לויתן: נכון.

מאיר שטרית: האם יש מישהו מ”תכנית קמ”ע” שנקלט באיזו אוניברסיטה כעובד קבוע?

דן לויתן: בוודאי.

מאיר שטרית: חברים, אני אומר זאת למען הצדק ההיסטורי.

משה בלינסקי: אני רוצה להוסיף ש”תכנית קמ”ע” זה פיתרון לאנשים שבגלל גיל ובגלל בעיות אוניברסיטאיות לא יכולים להתקבל.

משה בלינסקי: כל 500 האנשים לא יכולים להיכנס בצורה הרגילה.

משה בלינסקי: כל הזמן מדובר על קיצוץ באנשים, קיצוץ בתנאים.

משה בלינסקי: נציג משרד האוצר קרא לזה "שינויים בתכנית".

משה בלינסקי: כתוב במכתב של משרד הקליטה שוועדה חדשה רוצה להחליף תנאים לאנשים ולהחליף את מספר האנשים ב”תכנית קמ”ע”.

משה בלינסקי: האנשים ב”תכנית קמ”ע” הם מדענים שמפרסמים מאמרים, משתתפים בכנסים בינלאומיים ומקבלים קרנות וכדומה.

משה בלינסקי: אנחנו מאוד מבקשים לעשות הכול מה שהיה כתוב בבסיס קמ"ע, דהיינו, שוויון בלי אפליה.

מרינה סולודקין: וגם לקבל חדשים.

משה בלינסקי: וגם לקבל חדשים, זה חשוב מאוד.

משה בלינסקי: אנחנו מבקשים להוסיף כספים הנדרשים.

משה בלינסקי: עמרי דיבר על 1 – 1.5 שקלים שצריך להוסיף בשנת 2009 כדי לא לפגוע בתנאים של האנשים ב”תכנית קמ”ע”.

משה בלינסקי: יש להוסיף כמה שצריך מיליונים בתקציב 2009 ולא לשנות תנאים לאנשים ולא לשנות את מספר האנשים בקמ"ע מכיוון שהממשלה הבטיחה לנו ב”תכנית קמ”ע” את התנאים האלה עד גיל הפנסיה.

מאיר שטרית: פרופ’ אהרון בן זאב, נשיא אוניברסיטת חיפה, בבקשה.

מאיר שטרית: אני מודה לך שבאת לדיון הזה.

זאב אלקין: הוא גם יושב ראש ור"ה.

אהרון בן זאב: ראשית, אני רוצה להדגיש את החשיבות שהאוניברסיטאות רואות ל”תכנית קמ”ע”.

אהרון בן זאב: מדענים ב”תכנית קמ”ע” חיזקו הרבה מאוד תחומים באוניברסיטאות ובעיקר במדעי הטבע הם הצילו תחומים רבים.

אהרון בן זאב: אנחנו רואים חשיבות גדולה לא רק בהיבט האישי של אותם אנשים אלא גם בהיבט של המחקר ובתרומה הלאומית של התכנית הזאת.

אהרון בן זאב: מהבחינה הזאת התכנית הזאת בעלת חשיבות אדירה.

אהרון בן זאב: כולם מדברים על החשיבות שבהבאת מדענים מחוץ לארץ ובאותו זמן רוצים לפטר מדענים שנמצאים פה.

אהרון בן זאב: איפה ההיגיון פה?

אהרון בן זאב: אנחנו רוצים לקלוט את המדענים מחו"ל ואנחנו רוצים גם שהמדענים שכבר עלו ימשיכו את הפעולה שלהם.

אהרון בן זאב: לגבי האוניברסיטאות.

אהרון בן זאב: חבר הכנסת רותם, אם תחכה שנייה אני אענה לך עכשיו.

אהרון בן זאב: הקליטה באוניברסיטאות היא קליטה מאוד תחרותית.

אהרון בן זאב: הגיל הוא אחד הגורמים.

אהרון בן זאב: האוניברסיטאות קולטות המון עולים מרוסיה בתכנית הרגילה ובתחרות הרגילה.

אהרון בן זאב: אנשים מאוד מוכשרים נכנסים למערכת.

אהרון בן זאב: יש אנשים שהתנאים ההתחלתיים שלהם לא מאפשרים להם להיכנס לתחרות, למשל, בגלל גיל.

אהרון בן זאב: במקרים האלה הקליטה של קמ"ע היא בנוסף לקליטה הרגילה.

אהרון בן זאב: חלקם לא היו עומדים בתחרות מול מדענים שסיימו עכשיו אוניברסיטה בארצות הברית.

אהרון בן זאב: מבחינה אישית, הרמה היא מאוד גבוהה רק שהתנאים שלהם הם לא כאלה שמאפשרים להם להיכנס לתחרות.

אהרון בן זאב: אני רוצה להוסיף שכל המוסדות להשכלה גבוהה לא נותנים רק 20% אלא הם נותנים 40%.

אהרון בן זאב: 20% נותנות האוניברסיטאות והמכללות ועוד 20% נותנת ות"ת.

אהרון בן זאב: מה זה הכספים של ות"ת?

אהרון בן זאב: אלה כספים של האוניברסיטאות והמכללות.

אהרון בן זאב: לות"ת היתה החלטה להוציא חלק מזה לקמ"ע.

אהרון בן זאב: למעשה אנחנו תומכים פה ב-40%.

אהרון בן זאב: אני חושב שהתכנית חשובה מאוד.

אהרון בן זאב: אנחנו עושים כל מאמץ לקלוט מי שיכול.

אהרון בן זאב: הייתי מאוד שמח שאכן התכנית תמשיך.

דוד רותם: עד איזה גיל אפשר להתקבל לאוניברסיטאות?

אהרון בן זאב: אין הגבלה חוקית של גיל.

אהרון בן זאב: אנחנו בודקים קורות חיים, כמה פרסומים, כמה מענקי מחקר, כלומר, כל הפרמטרים שיש לנו.

אהרון בן זאב: בפרמטרים האלה, מי שבא מרוסיה בגיל מבוגר יותר ולא היה לו מהתחלה את כל התשתיות האלה, הוא עומד בנחיתות.

אהרון בן זאב: הנחיתות היא לא נחיתות אישית של המדען.

אהרון בן זאב: הנחיתות היא של התנאים שבהם הוא נמצא.

אהרון בן זאב: אנחנו מסתכלים על ההישגים והם לא פחות טובים.

אהרון בן זאב: אם היו להם את אותם תנאים של הצעירים היום, הם היו נכנסים בקלות.

מאיר שטרית: כמה מדענים מקמ"ע יש באוניברסיטת חיפה?

אהרון בן זאב: אני מניח שבסביבות 30.

אהרון בן זאב: אבל יש הרבה מאוד עולים מרוסיה שנקלטו במסלול הרגיל.

מאיר שטרית: חבר הכנסת זאב אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

זאב אלקין: ראשית, דווקא נוח לי לדבר אחרי פרופ’ בן זאב כי עלתה השאלה למה בכלל צריך את קמ"ע ולמה לא ללכת במסלול הרגיל.

זאב אלקין: בשאלותיך גם כיוונת לכך.

זאב אלקין: כבר ציינו את שאלת הגיל שהיא שאלה נכונה.

זאב אלקין: אגב, צריכים להגיד כאן בגלוי, ויושבים כאן נציגים של כל האוניברסיטאות ואני באתי מהמערכת הזאת – זה לא רק הגיל.

זאב אלקין: מערכת ההשכלה הגבוהה שלנו מאוד מכוונת ארצות הברית.

זאב אלקין: כך היא התפתחה באופן טבעי.

זאב אלקין: הם יעדיפו את מי שמגיע מהרווארד, אחרי פוסט דוקטורט של שנה אחת על מי שמגיע ממוסקבה אחרי 5 שנים, גם אם התחום במוסקבה יותר גבוה מהרווארד ומדענים מהרווארד נוסעים לפעמים למוסקבה.

זאב אלקין: למי שמגיע מהרווארד יהיה יתרון.

זאב אלקין: כך המערכת הזאת עובדת.

זאב אלקין: אני לא שמח מכך, לא מאושר מכך, אבל כך זה עובד מדור לדור.

זאב אלקין: אני חושב שלא תוכלו להכחיש זאת.

אהרון בן זאב: הראווארד נחשבת כאוניברסיטה הטובה בעולם.

אהרון בן זאב: בכל הדירוגים הם מעל אוניברסיטת מוסקבה.

זאב אלקין: כן, אבל אני מדבר על אותם תחומים שבהם ידוע שמוסקבה מובילה.

זאב אלקין: כך המערכת עובדת.

זאב אלקין: לכן, המדענים העולים שמגיעים לכאן, אם הם לא מדענים עולים מארצות הברית, הם בתנאים נחותים גם בגלל גיל וגם בגלל רקע, גם כאשר הרקע לא רלוונטי לגבי הרמה.

זאב אלקין: לכן, לולא קמ"ע המדענים האלה לא היו יכולים להיקלט במערכת האוניברסיטאית.

זאב אלקין: אולי בשוליים, פה ושם, אולי יש כמה עשרות שהאוניברסיטאות הרוויחו על הדרך ואולי היו מקבלים אותם במסלול הרגיל לולא קמ"ע.

זאב אלקין: רובם המכריע של המדענים בקמ"ע היו נשארים מחוץ למערכת.

מאיר שטרית: חבר הכנסת אלקין, למען הצדק ההיסטורי אני רוצה לציין שמאחר והייתי על המדוכה בשנים האלה, כאשר הוכנה “תכנית קמ”ע”, המטרה המרכזית היתה ליצור מעבר כניסה לארץ.

מאיר שטרית: ליצור אפשרות למדענים שהיה להם קשה להיקלט בגלל שפה ובגלל דברים נוספים, להיכנס למערכת האקדמית, להוכיח את עצמם ותוך כמה שנים לעבור להיות חלק מהמערכת.

זאב אלקין: תרשה לי לחלוק עליך.

מאיר שטרית: עוד לא סיימתי את דבריי.

מאיר שטרית: הרי זה היה הרעיון הבסיסי שבגללו התחלנו את קמ"ע.

מאיר שטרית: אפילו ניסינו בהתחלה לקבוע תנאים שהאוניברסיטה תקבל תקנים של מדענים לקמ"ע, בתנאי שהם מתחייבים לקלוט את המדענים האלה אחרי איקס שנות עבודה.

מאיר שטרית: זה לא הלך ונאלצו לשנות את זה.

מאיר שטרית: כיוון שזה היה בלתי אפשרי נקבע שאנשים ייכנסו עד גיל הפנסיה.

מאיר שטרית: אני ותיק ומכיר את ההתגלגלות של הדברים.

מאיר שטרית: כך זה התחיל וכך זה נגמר.

זאב אלקין: תיקון אחד למה שאמרת, וזה חשוב כדי להבין מה זה קמ"ע.

זאב אלקין: המטרה שאתה ציינת היתה מטרה של תכנית אחרת שהיא עדיין פעילה.

זאב אלקין: זאת תכנית שקרויה בלשון העם "שפירא", למרות שלא מדובר בתורם אלא בעובד במחלקה של עמרי, שבזמנו נולדה התכנית.

זאב אלקין: מדובר כאן בתכנית שנותנת 3 שנים לקליטה הראשונית של המדען בארץ והיא מאפשרת לו לדלג על התנאים של השפה.

זאב אלקין: לאחר שעברו 3 שנים למדענים מהגל הגדול, עלתה השאלה מה לעשות וכך נולדה "תכנית גלעדי", על שם פרופ’ גלעדי מאוניברסיטת תל-אביב, שהוא זה שהוביל להקמתה.

זאב אלקין: התכנית הזאת היא נתנה גשר אבל גם הוא היה זמני.

זאב אלקין: כשבאו לבנות את קמ"ע, הרעיון היה שעדיף שהאוניברסיטאות יקלטו, דהיינו, יתחילו בקמ"ע ובסופו של דבר ייקלטו בתנאים רגילים, למרות שרק מי שלא מכיר את האוניברסיטאות יכול לחשוב על-כך שהאוניברסיטאות שקלטו בכסף של מישהו אחר, פתאום ירצו לעבור לתקן רגיל.

מאיר שטרית: על זה נאמר "כל העולם כולו גשר צר מאוד".

אהרון בן זאב: בתכנית המקורית נאמר שאם עוברים לאוניברסיטאות אז התקצוב נשאר.

אהרון בן זאב: אין פה היבט כספי.

אהרון בן זאב: נדמה לי שזה עדיין קיים, שאם מישהו עובר לתכנית הרגילה, התקצוב של משרד הקליטה נשאר אותו דבר.

מאיר שטרית: אבל אם לאוניברסיטה יש תקן לקלוט מדען ויש להם תקן של מדען מקמ"ע שממומן על ידי משרד הקליטה, היא תעדיף לקחת את שניהם.

זאב אלקין: בוודאי.

זאב אלקין: בתקציבים שהשארנו הבית הזה תרם לא מעט לכך שלאוניברסיטאות אין כסף.

מאיר שטרית: בדיון אחר שעשינו בוועדה הראנו שקיצוץ תקציבי המחקר בכל המוסדות להשכלה גבוהה הוא קטסטרופאלי.

מאיר שטרית: אגב, במושב הבא הוועדה מתכוונת לקיים שורה של דיונים בתחום הזה כדי להביא לכך שהממשלה אכן תשקם חזרה את תקציבי המחקר שהם קריטיים למוסדות המחקר על מנת שיוכלו לקלוט מדענים חדשים.

מאיר שטרית: בלי תקציבי המחקר הם לא יכולים לעשות את זה והתוצאה היא באמת פגיעה לאורך כל הדרך במחקרים.

מאיר שטרית: בלי מחקר בסיסי לא יהיה מחקר ופיתוח.

זאב אלקין: למה הזכרתי את מלגת שפירא?

זאב אלקין: לא רק כדי שנראה את ההתפתחות ההיסטורית אלא כדי להבין פרט אחד על קמ"ע.

זאב אלקין: עמרי יוכל להגיד כמה אנשים עברו דרך "תכנית שפירא" משנת 1989?

עמרי אינגבר: “תכנית קמ”ע” היא רק למגזר הציבורי.

עמרי אינגבר: האוניברסיטאות הן חלק מהמגזר הציבורי.

עמרי אינגבר: אם אתה מדבר רק על 7 האוניברסיטאות, אני מעריך ש"בתכנית שפירא" עברו בסביבות 1,600-1,500 איש.

זאב אלקין: הנה הנתון כדי שנבין מה זה קמ"ע.

זאב אלקין: לא כל מדען עולה שהגיע ארצה מייד נכנס לקמ"ע.

זאב אלקין: אני זוכר את השלבים של הלידה של קמ"ע.

זאב אלקין: הייתי אז בצד של האוניברסיטה ואני זוכר איזה גיהינום האוניברסיטאות העבירו את המועמדים לקמ"ע.

זאב אלקין: תנאי המיון היו פחות או יותר כמו התנאים לתקן רגיל ולפעמים גם יותר מכך.

זאב אלקין: לכן האנשים שנבחרו עברו כמה תהליכי מיון מאוד קפדניים.

זאב אלקין: הרבה מדענים עולים שהגיעו ארצה והיו בשלבים של קליטה לא הגיעו לקמ"ע.

זאב אלקין: מי שהגיע לקמ"ע היו המובילים בין המדענים העולים שהגיעו לכאן.

זאב אלקין: לכן, לגבי ההצטיינות שלהם, לי אין שאלות.

זאב אלקין: בעיניי זאת לא שאלה ומערכת מאוד קשה עמדה לברור – בעיניי, אפילו יותר מידי באכזריות.

זאב אלקין: אבל, נעשה מה שנעשה ונבחרו הטובים ביותר.

זאב אלקין: זה לגבי העבר.

זאב אלקין: פרט נוסף לגבי העבר שכדאי לזכור הוא, ששאלות על עתידה של “תכנית קמ”ע” באות בדרך כלל ממשרד האוצר וזה טבעי.

זאב אלקין: בכל מדינה משרד האוצר לא אוהב תכניות לטווח ארוך שעולות כל-כך הרבה כסף.

זאב אלקין: בתקופה שאני מדבר עליה היית שר בממשלה ובשלהי הממשלה הקודמת משרד האוצר אפילו הצליח לשכנע את מנכ"ל משרד ראש הממשלה על-כך שיש סימן שאלה גדול מאוד על עתידה של התכנית.

זאב אלקין: בתכנית התקציב של 2009 – אני ומרינה זוכרים את זה מהכנסת הקודמת – התרעמנו על-כך ביחד.

מרינה סולודקין: איפה הם כולם?

זאב אלקין: בהרשאה להתחייב של “תכנית קמ”ע” היה אפס.

זאב אלקין: המשמעות של זה היתה ביטול מוחלט של התכנית כי אי-אפשר לחתום הסכם ל-3 שנים אם אין לך על הרשאה להתחייב.

זאב אלקין: כבר שכחנו את זה, אבל זה בין הדברים הראשונים שהיו צריכים לתקן כי בלי תיקון של ההרשאה להתחייב, התכנית היתה מתה אוטומטית ולא היינו מקיימים כאן דיון.

זאב אלקין: גם הוקמה ועדה מיוחדת על ידי מנכ"ל משרד ראש הממשלה הקודם, על מנת לבדוק את נחיצותה של “תכנית קמ”ע”.

זאב אלקין: השם בעצמו מסמן כבר את הכיוון וגם זה, ברוך השם, ירד מסדר היום.

מרינה סולודקין: איפה המנכ"ל הזה?

זאב אלקין: אני שמח שהמטרה של הוועדה החדשה הוא לדון על מקורות לגיוס תקציבים כדי לשמור את התכנית ולא לבדוק את נחיצותה של “תכנית קמ”ע”.

זאב אלקין: אני חושב שזאת צריכה להיות השאלה.

זאב אלקין: לגבי התקציבים, ובזה אני אסיים כי אני חושב שאין שאלה לגבי הצורך.

זאב אלקין: אני שמח של-2009 הבעיה נפתרה.

זאב אלקין: אני מבין את המצב של עמרי שאומר שעד שלא יחליטו על 2010 בפרט ועל כמה שנים קדימה בכלל, הוא לא רוצה לקחת מדענים חדשים.

זאב אלקין: אני מבין אותו.

זאב אלקין: יכול להיות שבמקומו הייתי עושה את אותו דבר.

זאב אלקין: לקחת אדם ועוד חצי שנה להגיד לו ללכת הביתה כי יש בעיה, זה לא נכון.

זאב אלקין: אני מציע שאחד מהדברים שהוועדה תחליט עליהם, בנוסף לציון העובדה שב-2009 הבעיה נפתרה – אני חושב שהם בהחלט ראויים לברכות כי לפני חודש היינו במצב אחר לגמרי.

זאב אלקין: כדאי שהוועדה תפנה לממשלה כדי לסיים את התהליכים לגיוס המשאבים ולדיון על “תכנית קמ”ע” ומקורות התקצוב בהקדם האפשרי על מנת לאפשר קליטה של מדענים חדשים.

זאב אלקין: אם לא ימצאו את כל המשאבים והשאלה תהיה האם לקחת חדשים או לפטר כמה, אני חושב שצריך לשמור על הקיימים.

זאב אלקין: אם תשאלו אותי, אם צריכים לבחור, החוב של המדינה הוא בראש ובראשונה לאותם מדענים שכבר נמצאים בתכנית ושנקלטו בה.

זאב אלקין: אני חושב שלא יעלה על הדעת בכלל שהמדינה תשקול לפטר אותם.

זאב אלקין: נקודה אחרונה היא לגבי תנאי העבודה.

זאב אלקין: באופן טבעי, הבסיס של קמ"ע היה שהמדענים עובדים באותם תנאים כמו מדענים באוניברסיטאות להוציא שנת שבתון, כי הם לא נחשבו סגל הוראה.

זאב אלקין: כשאין תקציב אז מעלים מחדש את עניין התנאים.

זאב אלקין: הוזכר כאן כבר העניין של גיל הפרישה, דהיינו גיל 67 או גיל 68.

זאב אלקין: בקמ"ע גיל הפרישה היה 68 והמדינה אמרה שאולי היא תשקול את גיל 67 כמו כל המשק.

זאב אלקין: יש נושאים אחרים שעלו, כמו, למשל, זכות הילדים ללמוד באוניברסיטאות.

זאב אלקין: האוניברסיטאות מעניקות לחברי הסגל את הדבר הזה כחלק מתנאי העבודה.

זאב אלקין: כאן המדינה מימנה את זה.

זאב אלקין: המדינה אומרת שהיא רוצה לשקול מחדש.

זאב אלקין: בוודאי שהמטרה העיקרית היא לשמור על התנאים כמו שהם.

זאב אלקין: אגב, אני גם לא חושב שמדובר כאן בכסף גדול.

זאב אלקין: מיליון או שני מיליון לכאן או לאן – אם יחליטו לקחת מדענים חדשים ויחליטו לשנות קצת את התנאים לטווח ארוך, אז אפשר לעשות את זה, אבל תוך כדי תנועה לשנות תנאי עבודה של מי שהיה, אני חושב שזה לא כדאי, בוודאי כשמדובר בכסף קטן.

זאב אלקין: אם היו אומרים שהבחירה היא בין לפטר מדענים או קצת לשנות תנאים, יכול להיות שגם אני הייתי אומר שישנו את התנאים.

זאב אלקין: אם זה לא משנה את התמונה התקציבית העיקרית אז חבל.

זאב אלקין: חבל להשאיר לאנשים תחושה שכשהם מתנהלים מול המדינה, המדינה משנה תנאים לרעה.

זאב אלקין: מה הם יעשו, ישבתו?

זאב אלקין: אין להם כוח כמו לצבי.

זאב אלקין: אם הם ישבתו, אמות הסיפין באוניברסיטאות לא יזדעזעו, אלה לא אותם כמויות.

זאב אלקין: אין להם דרך להגן על הזכויות שלהם ולכן חבל לעשות את זה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: חברת הכנסת פאינה קירשנבאום ואחריה פרופ’ צבי הכהן.

פניה קירשנבאום: אדוני יושב ראש הוועדה, אורחים נכבדים, חברי כנסת, ידידיי.

פניה קירשנבאום: אני רוצה לשאול למה בעצם אנחנו נמצאים פה?

פניה קירשנבאום: אני לא חושבת שלמישהו שיושב באולם יש ספק בחשיבות התכנית הזאת.

פניה קירשנבאום: אני חושבת שכולם מסכימים שהתכנית חשובה ושחייבים להמשיך לדאוג להמשכה.

פניה קירשנבאום: לכן, אני מנסה להעלות את מחשבותיי ולחלוק איתכם את מה שאני חושבת.

פניה קירשנבאום: מאז הקיצוץ הגדול ב”תכנית קמ”ע” ב-2002, ואף אחד לא יכול לסתור את דבריי – הכסף שהצליח להחזיק את קמ"ע על פני המים היה כסף קואליציוני של מפלגת ישראל ביתנו.

מרינה סולודקין: לא רק.

מרינה סולודקין: זה היה כסף מעידוד העלייה שאני וציפי לקחנו משם לשם.

פניה קירשנבאום: גם וגם.

פניה קירשנבאום: אבל, לעולם, גם בשנים קשות, כשהכסף הגיע מהסכם קואליציוני כזה או אחר - - -

מאיר שטרית: זה לא פסול בעיניי.

מאיר שטרית: להיפך, אני מברך על זה שסיעת ישראל ביתנו נותנת כסף קואליציוני למטרה חשובה.

פניה קירשנבאום: זה מפני שמפלגת ישראל ביתנו באמת רואה חשיבות בפרויקט של קמ"ע.

מאיר שטרית: ראיתי כספים קואליציוניים שהולכים לחלוטין למטרות בלתי חשובות.

פניה קירשנבאום: כולם יודעים שלא מדובר פה על מיליון אחד או שניים.

פניה קירשנבאום: מדובר פה בעשרות מיליונים בגלל שאנחנו רואים עין בעין את חשיבות הפרויקט הזה, בכך אין ספק.

פניה קירשנבאום: אני עוד פעם שואלת , למה נדרשנו היום להגיע לפה ולדון למרות שלגבי 2009 הבעיה נפתרה וב-2010 ראש הממשלה עצמו החליט שיש חשיבות לפרויקט הזה?

פניה קירשנבאום: הוא הקים ועדה ואמר שאנחנו נדאג.

פניה קירשנבאום: כל השנים הללו, במקביל לדרישה שלנו לכסף קואליציוני, גם דרשנו להכניס את הכסף של קמ"ע לבסיס התקציב.

פניה קירשנבאום: כל שנה זה הופיע בדרישה שלנו.

פניה קירשנבאום: השרה לא נמצאת כאן היום אבל בנאום שלה בממשלה לציון 20 שנה לעלייה, היא העלתה את הנושא הזה.

פניה קירשנבאום: היא העלתה דרישה להכניס סוף סוף את הכסף הזה בבסיס התקציב.

פניה קירשנבאום: לכך היתה הבטחה של ראש הממשלה והוא אמר שהוא יקים ועדה וידון בזה.

פניה קירשנבאום: שוב אני שואלת, למה בעצם אנחנו נפגשים פה?

פניה קירשנבאום: ישב פה עמרי, לצערי הוא יצא, ואמר שב-2009 לא נפגעו זכויות של משתתפי הפרויקט.

פניה קירשנבאום: אז שוב אני שואלת, למה אנחנו יושבים אם לא נפגעו שום זכויות?

זאב אלקין: זאת היתה דרישה של שרת הקליטה, להכניס את הכסף לבסיס התקציב.

פניה קירשנבאום: אני רוצה להזכיר שלפני שבוע, כאשר ועדת הכספים דנה בהעברות התקציביות, דווקא סיעת ישראל ביתנו עצרה את כל ההעברות מכיוון שמשרד האוצר עדיין לא הגיש את ההעברה של קמ"ע.

פניה קירשנבאום: אנחנו אמרנו – אתה היית בוועדה ואיתי היתה חברת הכנסת ליה שמטוב - - -

מרינה סולודקין: כל הכבוד לכם.

מרינה סולודקין: פניה, כל הכבוד לכם.

מרינה סולודקין: מי נגד?

פניה קירשנבאום: אף אחד לא נגד ולכן אני שואלת למה אנחנו יושבים פה?

פניה קירשנבאום: אמרנו שלא נעשה כל העברה תקציבית עד שקמ"ע תעבור.

פניה קירשנבאום: באמת הסעיף הראשון שעבר אתמול היה קמ"ע ואחרי זה ניגשנו להצבעות אחרות.

מאיר שטרית: למה אנחנו יושבים פה?

מאיר שטרית: מאחר ואני כינסתי את הישיבה אני יכול לענות לך.

מאיר שטרית: חברי הכנסת בחופש, אין להם מה לעשות, כל החברים פנויים ולכן אמרנו למה שלא נשב ונדבר קצת.

פניה קירשנבאום: אני אגיד לך, בכל זאת, למה אני חושבת שכונסנו.

פניה קירשנבאום: לצערי הרב יש פה ניצול ציני, גם של המדענים שיושבים פה וגם של חברי כנסת של מפלגת קדימה, על ידי כוחות פוליטיים שמנסים לעשות הון על הויכוח הזה.

פניה קירשנבאום: כמזכ"לית מפלגה, ככזאת שמארגנת הפגנות ודואגת לפרסומים בעיתונים, אני יודעת כמה כסף עולה להוציא פרסומים כאלה בעיתונות ולהוציא מדענים להפגנות, אני רוצה לשאול מי מממן את ההוצאה הזאת?

פניה קירשנבאום: אני בטוחה שמבקר המדינה יבדוק את זה עד הסוף.

משה בלינסקי: יש לנו קבלות על הכול, אנחנו שילמנו.

פניה קירשנבאום: חבריי היקרים.

פניה קירשנבאום: אל תיתנו שינצלו אתכם במלחמות הפוליטיות, זה מה שאני רוצה להגיד.

פניה קירשנבאום: אל תיתנו שיהפכו אתכם לנשק פוליטי.

מאיר שטרית: עכשיו את הופכת את זה לפוליטי, עזבי את העניין.

פניה קירשנבאום: זאת בדיוק הנקודה.

מאיר שטרית: פרופ’ צבי הכהן היה אחד מאלה שפנו אלי ויזמו את כינוס הוועדה.

מאיר שטרית: פרט לחברי הכנסת שפנו אלי פנה אלי גם צבי הכהן.

מאיר שטרית: הוא היה מאוד נמרץ וביקש לכנס את הוועדה.

מאיר שטרית: אתה יכול אולי להסביר למה אנחנו יושבים פה.

צבי הכהן: תודה לחבר כנסת שטרית.

צבי הכהן: פרויקט קמ"ע זה באמת פרויקט חשוב מאוד מבחינה לאומית.

צבי הכהן: זאת לא כל-כך בעיה של קליטה, הבעיה פה היא בעיה של תשתית המדע במדינת ישראל.

צבי הכהן: זה פרויקט חשוב מאוד.

צבי הכהן: נמצא פה לידי פרופ’ בוריס קרסנוב מהמכון לחקר המדבר של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.

צבי הכהן: הוא לבדו גייס מעל 2 מיליון דולר כמענקי מחקר, שזה מעל ומעבר למה שהמדינה השקיעה בו בשכר.

צבי הכהן: הוא הביא כסף מקרנות בינלאומיות.

צבי הכהן: פעם אחרונה שבדקתי הוא פרסם מעל 200 מאמרים.

צבי הכהן: הוא דוגמה אבל יש רבים כמוהו.

צבי הכהן: אם מישהו בודק את מספר הפרסומים הישראליים שיצאו מהאוניברסיטאות מאז שהתחילה העלייה מרוסיה, הוא יכול לראות שבירה בגרף והגרף קופץ כלפי מעלה.

צבי הכהן: אין לכם מושג מה חשיבות הלאומית של המדענים האלה.

צבי הכהן: ללכת ולאיים על האנשים האלה?

צבי הכהן: לפטר 200 מתוך 500?

צבי הכהן: מחודשים יולי אוגוסט, מאז שהתקציב נסגר, האנשים האלה לא עובדים בכלל.

צבי הכהן: כל יום הם באים אלי ושואלים האם יהיה להם מקום עבודה.

צבי הכהן: לכל האנשים פה יש חשבון בנק, יש משפחה תומכת.

צבי הכהן: לאנשים האלה אין, האנשים האלה ייזרקו לרחוב אם יפטרו אותם, וזה מה שאויים עליהם.

מאיר שטרית: אין להם משפחה תומכת?

מאיר שטרית: אין להם חשבון בנק?

צבי הכהן: לא חשבון בנק שיכול להחזיק אותך בלי משכורת.

מאיר שטרית: לרבים פה אין חשבון כזה.

מאיר שטרית: אפילו חברי כנסת מפטרים, הציבור מפטר אותם.

צבי הכהן: הודיעו שהממשלה דנה בהקצאה של 1.6 מיליארד שקל כדי להביא 500 מדענים עולים.

צבי הכהן: לזה יש?

מאיר שטרית: בכמה שנים?

צבי הכהן: זה לא משנה.

צבי הכהן: איך אפשר לדון בלהביא 500 מדענים בסכומים כאלה ואין כמה עשרות מיליונים להחזיק מדענים שכבר נמצאים פה?

צבי הכהן: עברנו את השלב של בריחת מוחות, עכשיו אנחנו בשלב של גירוש מוחות.

צבי הכהן: אני רוצה להגיד שכל הרעיון של גיל 67 – זה פיטורים בגיל 67, זה לא שום דבר אחר.

צבי הכהן: אני לא יודע מאיפה אתה לוקח את הדברים האלה.

עמרי אינגבר: תבדוק בטכניון.

צבי הכהן: בדקתי.

צבי הכהן: יש פה שני פרופסורים מהטכניון, אתה יכול לבדוק עם כל אחד מהם.

צבי הכהן: אחד מהם הוא גם היום שר המדע.

צבי הכהן: גיל הפרישה בטכניון, כמו גיל הפרישה באוניברסיטאות, הוא סוף השנה האקדמית שבה מלאו לך 68.

עמרי אינגבר: למי שנקלט בסגל לפני שנת 1994.

צבי הכהן: לא היה ולא נברא.

צבי הכהן: ההבדל בין 67 לבין 68.5 - - -

מאיר שטרית: כאשר עשינו את השינוי בגיל הפרישה, כל העולם צעק עלינו מה פתאום בגיל 67.

מאיר שטרית: פה יש מקומות שמרצון רוצים יותר.

צבי הכהן: פיטורים בגיל 67 משמעותם 4.5% פחות פנסיה ואפשר לבדוק את זה.

צבי הכהן: אני מסכים עם חברת הכנסת פאינה קירשנבאום, זה לא צריך להיות במסגרת של הסכמים קואליציוניים.

צבי הכהן: הגורל של מדענים לא צריך להיות תלוי בגחמות של פוליטיקאים.

צבי הכהן: מחר תהיה מפלגה אחרת שלא תרצה את זה.

צבי הכהן: זה חייב להיכנס לבסיס התקציב.

צבי הכהן: פעם אחת ולתמיד האנשים האלה צריכים לעבוד בראש שקט כי אחרת אין תועלת בהם והם פשוט מאמללים את האנשים האלה.

צבי הכהן: אני גם חושב שהפורום שכונס בהחלטת הממשלה הוא לא פורום מתאים ויש חשש ששם תהיה קבורת חמור של התכנית הזאת.

צבי הכהן: לא בדיוק ברור לי עד כמה משרד הקליטה נלהב מהתכנית הזאת, משרד האוצר מלכתחילה לא רוצה את התכנית הזאת ומשרד ראש הממשלה שרק רוצה שהבעיה הזאת תעוף לו מהעיניים.

צבי הכהן: אין שם נציגות של משרד המדע.

צבי הכהן: אני חושב שזאת בעיה מדעית ושר המדע צריך היה להיות חבר בוועדה הזאת.

צבי הכהן: אין נציבות של האוניברסיטאות, אין נציגות של ות"ת, אין נציגות של המדענים העולים.

צבי הכהן: זה לא בדיוק מתכון לפיתרון טוב של הבעיה הזאת.

צבי הכהן: נאמר פה שיש פה עניינים פוליטיים.

צבי הכהן: ביקשתי מחבר הכנסת שטרית לכנס את הוועדה הזאת.

צבי הכהן: פניתי ליושבת ראש ועדת הקליטה וביקשתי ממנה לדון בזה, כי באופן טבעי זה נושא של משרד הקליטה.

צבי הכהן: הפתעה, הפתעה, קיבלתי סירוב.

צבי הכהן: יושבת ראש ועדת הקליטה סירבה להעלות את זה לדיון ולכן פניתי לוועדת המדע.

צבי הכהן: אני מניח שאין לזה קשר לעובדה שהיא חברה בישראל ביתנו וזה צירוף מקרים בלבד.

אלכס מילר: אני רוצה להזכיר לך שישראל ביתנו היתה לצידך במאבק שאתה ניהלת.

אלכס מילר: אני לא זוכר יותר מידי מפלגות שתמכו.

צבי הכהן: ואני הודיתי על זה.

צבי הכהן: איפה שמגיע קרדיט, מגיע קרדיט ואיפה שמגיעה ביקורת, מגיעה ביקורת.

צבי הכהן: אם מחר אתם תפתרו את הבעיה הזאת, אני הראשון שאודה לכם.

צבי הכהן: אני קורא לוועדה הזאת לקבל החלטה למנוע את הפיטורים שלהם, למנוע פגיעה בתנאי השכר שלהם, להכניס את התכנית הזאת לבסיס התקציב.

צבי הכהן: אם משרד הקליטה חושב שהתכנית הזאת לא מתאימה לו – פעם שמעתי מישהו ממשרד הקליטה שאמר שאלה לא עולים חדשים כי מעל 10 שנים הם לא מטפלים באנשים.

צבי הכהן: אולי כדאי שהתכנית הזאת תעבור למשרד המדע?

צבי הכהן: תודה רבה.

מאיר שטרית: חבר הכנסת אלכס מילר ואחריו דוקטור משה גולדברג ממשרד הביטחון.

מאיר שטרית: יש שם בעיה ואני רוצה שהוא יציג אותה.

אלכס מילר: תודה אדוני היושב הראש.

אלכס מילר: ראשית, אני רוצה לברך על-כך שאנחנו מקיימים כאן את הדיון.

אלכס מילר: זאת כבר הקדנציה שלי בכנסת וכל פעם דנים בנושא של תקציב קמ"ע.

אלכס מילר: אף פעם לא הייתי בדיון, והלוואי והיה דיון כזה, שדן בהישגים של פרויקט קמ"ע ועל הדברים שהאנשים האלה עושים למען מדינת ישראל ולמען האקדמיה במדינת ישראל.

אלכס מילר: אנחנו מתכנסים כאן שנה בשנה ודנים בתקציב.

אלכס מילר: הרבה יותר קל לשבת בספסלי האופוזיציה ולהעביר ביקורת על הממשלה אבל רק לפני כמה חודשים אלה היו אותם חברי כנסת שישבו וניהלו את תקציב המדינה והכינו את תקציב המדינה.

אלכס מילר: הם קיצצו בתקציב המדינה ולא רק בתקציב קמ"ע אלא גם בשאר הפרויקטים.

אלכס מילר: אני מקווה שאנחנו נדון בשאר הפרויקטים שקוצצו במשך השנים.

אלכס מילר: יושבים כאן הנשיאים של האוניברסיטאות, שכל שנה בשנה מגיעים לוועדות ומתריעים על כך שהתקציב של ההשכלה הגבוה הולך וקטן.

קריאה: אני הייתי בכמה ישיבות והמטרה של חברי הכנסת היא להוכיח שהמפלגה שלהם הכי טובה.

קריאה: את זה אנחנו רואים בטלוויזיה, תנו למדענים לדבר יותר.

מאיר שטרית: הדיון הוא של חברי כנסת.

מאיר שטרית: המדענים שותפים ונתתי להם לדבר.

קריאה: אבל הויכוח מי הראשון, זאת המטרה של הישיבה הזאת?

אלכס מילר: הייתי נוכח בישיבות שהיו בוועדת הקליטה, בוועדת החינוך ובוועדת המדע גם בכנסת ה-17.

אלכס מילר: לא פעם דרשנו שהתקציב של קמ"ע יבוא בבסיס התקציב.

אלכס מילר: זה לא קרה.

אלכס מילר: אני מקווה מאוד שבשנים הבאות נצליח להביא לכך שהתקציב של קמ"ע יבוא במלואו מבסיס התקציב של משרד הקליטה.

אלכס מילר: באופן כללי אני חושב שכל הנושא של האקדמיה חייב להיות בתוך האקדמיה ולא במשרדים אחרים.

אלכס מילר: יש דברים שאכן משרד הקליטה חייב לקחת חלק בהם, כלומר, טיפול ראשוני, דחיפה, מתן כוח לאותם מדענים ואמנים שמגיעים לארץ וצריכים סיוע מהמדינה כדי להשתלב במערכת.

אלכס מילר: אבל, כאשר אנחנו מדברים על המשך הדרך, אני חושב שהאוניברסיטאות כן היו מסוגלות לקלוט את המדענים במשך השנים.

אלכס מילר: אם יקום פרויקט חדש, צריך לדאוג שבסופו של דבר המדען שיגיע לארץ ייקלט בתוך האוניברסיטה ולא יהיה תלוי בהסכמים קואליציוניים כאלה ואחרים.

אלכס מילר: אני גם שמח שמפלגת ישראל ביתנו כן עושה וכן מביאה את הכסף.

אלכס מילר: רק אתמול היינו בוועדת הכספים.

אלכס מילר: לא ראיתי שם אף חבר ממפלגת קדימה - - -

יוליה שמאלוב: בזכות חברי קדימה עשיתם מה שעשיתם.

אלכס מילר: סליחה, אני לא אמרתי מילה כשהחברים שלך דיברו אז תני לי לדבר.

אלכס מילר: אני לא זוכר שמישהו הגיע אתמול לוועדת הכספים ונלחם על תקציב קמ"ע.

אלכס מילר: לא זכור לי דבר כזה.

מאיר שטרית: לא היה צורך להילחם.

אלכס מילר: צריך להילחם על כל דבר.

אלכס מילר: מה לעשות, התקציב של מדינת ישראל לא עשוי מגומי ולפעמים צריך לעשות דברים כדי שהפרויקטים האלה יקבלו כסף.

אלכס מילר: לא סגרו את פרויקט "חפציבה" וקיצצו שם את הכסף?

אלכס מילר: יש הרבה מאוד דברים שמקוצצים, אבל מה לעשות, נלחמים.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, גם אתה היית בקואליציה ואתה בדיוק יודע מה זה.

אלכס מילר: באופן כללי, אני רוצה להגיד שכל עוד מפלגת ישראל ביתנו נמצאת בקואליציה אנחנו אכן נילחם.

מאיר שטרית: יש סיכוי שתצאו?

אלכס מילר: אני מאמין, אדוני היושב ראש, שהפרויקט הזה יקבל תקציב.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, לא זכור לי שבמשך 60 שנה, כשבנו את תקציב המדינה, יכלו לדעת מה יקרה בשנה שלאחר מכן.

אלכס מילר: הפעם קיבלנו תקציב דו-שנתי.

אלכס מילר: זאת פעם ראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל ובעולם שמקבלים תקציב דו-שנתי.

אלכס מילר: דאגנו לכך שב-2009 יגיע כל הכסף לתקצוב הפרויקט.

אלכס מילר: אני מאמין שגם ב-2010 נמשיך בכך והכסף גם יגיע.

אלכס מילר: אני מבקש, אדוני היושב ראש, שבסיכום הישיבה תודיע על כינוס הוועדה שבה נדון בהישגים של הפרויקט ונשמע מהמדענים על אותם הישגים שנעשו באוניברסיטאות.

משה גולדברג: רציתי להמשיך ולחזק את דבריו של עמרי.

משה גולדברג: יש ועדה למדענים עולים במשרד הביטחון ומשרד הקליטה שותף בה.

מאיר שטרית: יש גם תקציב של משרד הביטחון?

משה גולדברג: בוודאי.

עמרי אינגבר: יש קרן מחקר למדענים עולים.

משה גולדברג: מטרת הוועדה, באופן כלכלי, הוא זיהוי פוטנציאל בלתי מנוצל בקרב העולים.

משה גולדברג: הדגש הוא על מדע וטכנולוגיה.

משה גולדברג: אנחנו, כמובן, נמלטים משאלת הסיווג.

משה גולדברג: עמרי מכיר את זה.

משה גולדברג: זה הפך להיות נושא תחרותי במשרד הביטחון, סגני אלופים עולים ומציגים נושאים ומשתפים את האנשים האלה.

משה גולדברג: רציתי לומר שלאורך השנים ישנם הישגים מאוד יפים.

מאיר שטרית: כמה מדענים יש בתכנית הזאת?

משה גולדברג: ההיקף הכולל מאז 2001 הוא 70 מיליון שקל.

מאיר שטרית: כמה מדענים יש?

משה גולדברג: עשרות רבות כל שנה.

משה גולדברג: כל שנה מאשרים בערך 20 מדענים.

משה גולדברג: זה מתוחם ל-3 שנים והקריטריונים והסימון שלהם נעשים בשיתוף משרד הקליטה.

מאיר שטרית: אלה אנשים שהם עובדי משרד הביטחון?

משה גולדברג: לא.

משה גולדברג: הם עובדים במקומות שונים על בסיס מחקר.

משה גולדברג: זה לא חייב להיות באקדמיה ואפשר לאגם אותם בתחומים שונים.

משה גולדברג: התכנית מתוחמת ל-3 שנים, זה לא נפח קרן שמחזיקה עולם לעולם ועד.

משה גולדברג: קרן כזאת, שמשותפת במטה, במיון ובסימן משותף ועבודה משותפת, אם לא יהיה שיתוף עם משרד הקליטה – בבסיס היה צריך להיות משרד המסחר והתעשייה, משרד הקליטה ואנחנו.

משה גולדברג: זה מאוד חשוב שמשרד הקליטה ימשיך את השיתוף שלו בקרן הזאת כי אחרת היא פשוט נמצאת בסיכון.

משה גולדברג: משרד המסחר והתעשייה לא מעביר את התקציב.

מרינה סולודקין: האם רק השנה הם לא מעבירים את התקציב?

משה גולדברג: ברוב המקרים הם לא מעבירים.

עמרי אינגבר: משנת 1998 הם העבירו רק בשנה אחת.

מאיר שטרית: האם יש סכנה לקרן הזאת?

משה גולדברג: יש סכנה.

משה גולדברג: אם משרד הקליטה - - -

עמרי אינגבר: משרד הקליטה לא תקצב ב-2008, לא תקצב ב-2009 וכנראה גם לא ב-2010.

מאיר שטרית: מה החלק שלכם בתקציב?

עמרי אינגבר: במקור דובר על כך שהתקצוב יהיה 3 מיליון של משרד הביטחון, 1 מיליון משרד הקליטה ו-2 מיליון משרד התמ"ת.

עמרי אינגבר: כאמור, משרד התמ"ת לא שילם את החלק שלו באף שנה מאז 1998.

עמרי אינגבר: בפועל זה לא הופיע אף-פעם בבסיס התקציב.

עמרי אינגבר: זה היה הסכם בין שרים.

עמרי אינגבר: אנחנו בכל השנים, עד 2008, נתנו לפחות מיליון ולפעמי גם 2.5 מיליון.

עמרי אינגבר: מ-2008 אין לנו יכולת לעשות את זה בשל הקיצוצים.

מרינה סולודקין: אז הוועדה צריכה לפנות לבן אליעזר.

מאיר שטרית: מה המשמעות של זה מבחינת משרד הביטחון?

מאיר שטרית: אתם הולכים לסגור את העסק הזה?

משה גולדברג: זה נמצא בסיכון.

מאיר שטרית: בסך הכול מדובר ב-5 מיליון שקל.

משה גולדברג: כל הרעיון הוא איגום של הגופים.

משה גולדברג: אתה רוצה לשמוע מה יש להם להגיד.

משה גולדברג: זאת עבודה משותפת כאשר המיון - - -

מאיר שטרית: למה משרד הביטחון לא יכול לממן את זה לבד?

מאיר שטרית: אני מבין שאלה פרויקטים ביטחוניים שמשרד הביטחון מתקצב במחקר ופיתוח.

מאיר שטרית: זה כסף שולי.

משה גולדברג: הם לא עוברים את סף הסיווג שלנו.

משה גולדברג: שרטטנו פה מעגל מאוד רחב כדי להסתכל בראייה לאומית.

משה גולדברג: אם זה לא חל על אלה שאחראים עליהם באחריות לאומית, אז זה נמצא בסיכון.

משה גולדברג: זה המסר שנתבקשתי למסור.

מאיר שטרית: חברת הכנסת שמאלוב ואחריה פרופ’ קרסיק.

יוליה שמאלוב: לצערי לא נוכחתי בכל הדיון ולמרות זאת הרבה דברים לא השתנו אצלי.

יוליה שמאלוב: אני מניחה שתחושותיי לא היו משתנות גם אילו הייתי נשארת פה כל הזמן.

יוליה שמאלוב: ראשית אני רוצה לענות לשר המדע.

יוליה שמאלוב: חשבת שיש לנו 1,000 מדענים שהשתלבו והבנתי מעמרי שמדובר ב-250 מדענים.

יוליה שמאלוב: אני חושבת שהבלבול שלך הוא ש-750 מדענים השתלבו אבל לא במדינת ישראל.

מאיר שטרית: זה נכון, אנחנו מכירים את השמות של אלה שהשתלבו במדינות אחרות.

יוליה שמאלוב: לדעתי זאת אחת הבעיות הקריטיות שלנו.

יוליה שמאלוב: אין לי הרבה מה להוסיף על מה שנאמר.

יוליה שמאלוב: כעולה חדשה, שקליטת עליה זה דבר מאוד חשוב אצלי, קצת התביישתי להרגיש שבאמת יש פה משחק פוליטי – לא משנה, ישראל ביתנו, אתם עלינו, אנחנו עליכם – אני מדברת על תחושה כללית.

יוליה שמאלוב: אדוני היושב ראש, אם אנחנו רוצים לתת דוגמה לדור הבא, שמסתכל עלינו בערוץ 99, אני מצפה שלפחות אנשי ציבור יגידו את האמת.

יוליה שמאלוב: המודעות לא שולמו על ידי קדימה.

יוליה שמאלוב: המודעות שולמו מכספם הפרטי של המדענים, שאספו כסף והרבה כסף.

מאיר שטרית: מי שאמר שהם מומנו על ידי "קדימה"?

יוליה שמאלוב: כנראה שלא היית פה.

יוליה שמאלוב: מזל שלא היית פה אחרת היית מאוד כועס.

מאיר שטרית: הייתי מגיב.

מאיר שטרית: גם הייתי כועס שמשתמשים בכסף של קדימה למטרה הזאת.

מרינה סולודקין: כאילו שקדימה תיתן כסף.

יוליה שמאלוב: אני רוצה לומר לך שהסיבה - - -

זאב אלקין: אתה יכול לבדוק.

זאב אלקין: קדימה בדרך כלל לא מנצלת תקציבים לפעילות בקרב העולים, זה מוגזם.

יוליה שמאלוב: אתם רואים?

יוליה שמאלוב: הכול פוליטי.

יוליה שמאלוב: די, עזבו, בואו נצא מכאן.

יוליה שמאלוב: יש פה מזנון הכנסת, נשב ונדבר פוליטיקה אבל לא בוועדת מדע.

יוליה שמאלוב: אתה זורק משהו מתחת לחגורה, הוא זורק משהו מתחת לחגורה, זאת לא המטרה.

יוליה שמאלוב: לא מייד הגבתי על המודעות כי רציתי לבדוק אם זה נכון.

יוליה שמאלוב: נשמע לי הזוי שאנחנו נממן מודעות.

יוליה שמאלוב: התברר שלא.

יוליה שמאלוב: זה אומר שאותם מדענים, שכבר לא יודעים מה לעשות, אוספים כסף בשביל לפרסם את אותה הבעיה שאנחנו נתקלים בה שנה אחרי שנה.

יוליה שמאלוב: אני מניחה שבזמן שלא הייתי דיברו על זה.

יוליה שמאלוב: אין מנוס אלא להעביר את התקציב של קמ"ע לבסיס התקציב במשרד האוצר.

יוליה שמאלוב: אני חושבת שבשום פנים ואופן אי-אפשר לקחת את האחריות של משרד הקליטה מהנושא הזה.

יוליה שמאלוב: קליטת עלייה, קליטת מדענים, חייבת להיות במשרד המדע.

יוליה שמאלוב: מעבר לזה, משרד הקליטה חייב להיות חלק מהסיפור הזה.

יוליה שמאלוב: שאלתי אותך שאלה ולדעתי זאת שאלה מאוד חשובה: באיזו דרך אתם מביאים וקולטים אנשים?

יוליה שמאלוב: אני חושבת שחייב להיות חיפוש בלתי פוסק של מדענים חדשים, שעוד לא עלו לישראל, על מנת להכניס אותם לקמ"ע ואולי לתכנית יותר גדולה מקמ"ע.

יוליה שמאלוב: אגב, אני חושבת שהתקציב מאוד קטן.

יוליה שמאלוב: אני לא מבינה למה אנחנו לא מדברים על זה.

יוליה שמאלוב: אולי זאת שיטה, להגיד שצריך לעצור כדי לא להגדיל את התקציב, אז כל שנה אנחנו נלחמים להגדיל אותו.

יוליה שמאלוב: לדעתי הוא היה צריך לגדול כבר מזמן.

יוליה שמאלוב: יש בריחת מוחות, אנחנו במצב מאוד מאוד לא טוב.

יוליה שמאלוב: אתמול יצאו מחקרים על משרד החינוך שהראו שאנחנו לא בדיוק במצב מלבלב.

יוליה שמאלוב: לכן אני חושבת שהאחריות לא יכולה להילקח ממשרד הקליטה ואולי צריך לשים כסף מחוץ לקמ"ע, שלא קשור לזה, לחיפוש מדענים חדשים מכל העולם על מנת לקלוט אותם בישראל.

מאיר שטרית: חבר הכנסת רוברט טיבייב, שהוא אחד מיוזמי הדיון, בבקשה.

מאיר שטרית: אחריו פרופ’ קרסיק.

רוברט טיבייב: אני חוזר למה שאמרתי בהתחלה כי עכשיו קיבלתי אישור משר המדע.

רוברט טיבייב: לפני הישיבה דיברנו עם השר.

רוברט טיבייב: אני מסכים עם חברת הכנסת שמאלוב שצריך להוציא את הפרויקט מחסותו של משרד הקליטה וזאת מסיבות כאלה ואחרות.

קריאה: אתה צריך לשאול את המדענים.

פניה קירשנבאום: יוליה לא אמרה את זה, או שלא הבנתי את מה שהיא אמרה.

זאב אלקין: רוברט, אני מציע לך לשאול את המדענים העולים אם הם מעוניינים בזה.

עמרי אינגבר: צריך לראות את תקציב משרד המדע ואת תקציב משרד הקליטה ולהבין למה זאת שטות גדולה מאוד להביא את זה לשם.

יוליה שמאלוב: לא אמרתי שזה צריך לעבור.

מאיר שטרית: חברים, לכל אחד מותר להביע את דעתו.

מאיר שטרית: אתם לא חייבים להסכים איתו ואנחנו לא מקבלים עכשיו החלטה באיזה מקום זה יהיה.

רוברט טיבייב: ההצעה היא לקחת את "פרויקט קמ"ע" תחת חסות משרד המדע.

רוברט טיבייב: להקים ועדה בין משרדית, ביחד עם משרד הקליטה, משרד המדע, המדענים העולים, משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה וביחד להחליט מה עושים הלאה.

רוברט טיבייב: זאת ההצעה.

מאיר שטרית: פרופ’ קרסיק, בבקשה.

יעקב קרסיק: אני מהפקולטה לפיסיקה בטכניון.

יעקב קרסיק: עברתי את "תכנית שפירא" ואת "תכנית גלעדי" אבל ביטלתי את הזכות שלי בקמ"ע.

יעקב קרסיק: מניסיון שלי, יש לנו קבוצה של 20 אנשים, כולל פרופ’ יצחק מרום מהפקולטה לפיסיקה במכון ויצמן, שיש לו גם 5-6 אנשים מקמ"ע.

יעקב קרסיק: אצלנו בקבוצה יש אחד מקמ"ע, אחד מ"גלעדי" ואחד מ"תכנית שפירא".

יעקב קרסיק: בשם האנשים האלה אני רוצה להגיד, בנוסף על מה שאמרו פה, שהם מעבירים הרבה ידע והשכלה לסטודנטים.

יעקב קרסיק: אני חושב שזה לא עניין של כסף.

יעקב קרסיק: האנשים שבאים מארצות הברית אחרי פוסט דוקטורט הם מצוינים, אין לי ספק, אבל אין להם ניסיון.

יעקב קרסיק: הם לא יכולים ללמד סטודנטים כמו שעושים המדענים העולים.

יעקב קרסיק: לכן צריך לחשוב טוב טוב גם על גיל הפרישה.

יעקב קרסיק: זה לא נכון להגיד שבגיל 65 כבר לא עובדים.

יעקב קרסיק: 95% יכולים להמשיך לעבוד גם אחרי גיל 65.

יעקב קרסיק: אני שומע שכולם בעד וזה חשוב מאוד.

יעקב קרסיק: כולם מבינים את החשיבות של קמ"ע.

יעקב קרסיק: אני לא מבין רק עניין אחד: אומרים שפתרו את כל הבעיות לשנת 2009.

יעקב קרסיק: מה לגבי הנושא של "גלעדי" ו"שפירא".

מרינה סולודקין: זה סודר בינתיים.

יעקב קרסיק: אין דבר כזה בינתיים.

יעקב קרסיק: אם אומרים שיכולים לסגור תוך ימים ספורים את עניין התקציב לקמ"ע לשנת 2009, לא סוגרים באותו זמן ל-2010?

יעקב קרסיק: מה הבעיות כל הזמן?

יעקב קרסיק: הרבה אנשים לא מבינים למה מדברים על "שימור" המצב.

יעקב קרסיק: זה לא נכון, צריכים להתפתח.

יעקב קרסיק: יש לי יותר מ-10 חברים מדענים בין לאומיים מרוסיה ומאוקראינה שמשתתפים בכנסים בארצות הברית ובאירופה.

יעקב קרסיק: הם יהודים וכולם מכירים אותם אבל הם לא רוצים להגיע לכאן.

יעקב קרסיק: למה?

יעקב קרסיק: כי אין מה לעשות פה.

יעקב קרסיק: יש כאלה שהם בעלי תואר רביעי, תואר שלא קיים בארץ.

יעקב קרסיק: הם צריכים להתחיל מ"שפירא".

יעקב קרסיק: למה?

יעקב קרסיק: גם פה צריך לשנות את התקנים.

יעקב קרסיק: רציתי שתחשוב לא רק על שימור "תכנית קמ"ע" אלא צריך לפתח אותה, זה העתיד השלנו.

יעקב קרסיק: בסופו של דבר מדובר בהשכלה של הסטודנטים.

יעקב קרסיק: זה מה שרציתי להגיד, תודה.

מאיר שטרית: תודה רבה לפרופסור קרסיק.

מאיר שטרית: פרופ’ אנבסה טפרה, בבקשה.

אנבסה טפרה: אני לא פרופסור, אני דוקטור.

אנבסה טפרה: תודה על ההזדמנות הזאת.

אנבסה טפרה: אני עולה מאתיופיה.

אנבסה טפרה: עליתי לארץ לפני 18 שנים.

מאיר שטרית: אתה כבר לא עולה, אתה ישראלי.

אנבסה טפרה: עולה ותיק.

אנבסה טפרה: עשיתי תואר ראשון ושני באתיופיה ולמדתי באוניברסיטה העברית לתואר שלישי.

אנבסה טפרה: הייתי העולה האתיופי הראשון שסיים תואר שלישי בארץ.

מאיר שטרית: באיזה תחום?

אנבסה טפרה: בבלשנות שפות שמיות.

אנבסה טפרה: באתיופיה למדתי בלשנות כללית.

אנבסה טפרה: התחלתי ללמד באוניברסיטה העברית.

אנבסה טפרה: עכשיו אני מלמד 6 שנים בחוג לשפות שמיות באוניברסיטת תל-אביב יחד עם ד"ר ברוך פודולסקי.

אנבסה טפרה: אנחנו עובדים ביחד.

אנבסה טפרה: הוא כבר יצא לפנסיה ואני הולך להחליף אותנו.

אנבסה טפרה: נכנסתי לתכנית "שפירא" וסיימתי 3 שנים.

אנבסה טפרה: יש לי משהו כמו 15 פרסומים.

אנבסה טפרה: אמנם זה לא הרבה בהשוואה לאחרים, אבל 15 פרסומים מדעיים.

אנבסה טפרה: אני כותב כל הדברים, 2 פרסומים כולם באנגלית.

אנבסה טפרה: אני שולט טוב באנגלית.

אנבסה טפרה: יש לי 4 ספרים והבאתי לדוגמה ספר שכתבתי לפני שנה יחד עם פרופ’ באוניברסיטת מישיגן.

אנבסה טפרה: הספר עוסק בדקדוק של אמהרית שנקרא "Essentials off Amharic ".

אנבסה טפרה: יש לי גם שם טוב בתוך העדה.

אנבסה טפרה: עכשיו, אחרי שאני מסיים 3 שנים, אומרים לי שאני לא יכול להמשיך לתכנית "גלעדי" כי הולכים לסגור אותה.

אנבסה טפרה: עכשיו אין לי הזדמנות להמשיך.

אנבסה טפרה: במשך 6 שנים אני מלמד כמורה מן החוץ באוניברסיטת תל-אביב.

אנבסה טפרה: אמנם יש לי המלצה מראש החוג שלי ומהדיקן שלי, שאני אמשיך, אבל בגלל האטימות של המשרד הזה – הוא צריך להיות רגיש לעניינים האלה.

אנבסה טפרה: תיראו, אני לא מחפש להיכנס לתכנית בגלל הצבע שלי, כדי שיעשו העדפה מתקנת.

אנבסה טפרה: אני עומד בכל הקריטריונים.

אנבסה טפרה: אני עוסק במחקר.

אנבסה טפרה: באתיופיה היו לי מרצים מאירופה, מקנדה, מאמריקה, מגרמניה.

אנבסה טפרה: אנשים חושבים שבאתיופיה אין בתי ספר ואין אוניברסיטאות אבל יש אוניברסיטה באדיס אבבה.

אנבסה טפרה: הייתי שם מרצה במשך 5 שנים.

אנבסה טפרה: זאת אוניברסיטה מפורסמת בעולם.

אנבסה טפרה: יש הרבה ישראלים שלימדו באוניברסיטה הזאת.

אנבסה טפרה: עכשיו אומרים לי שהתכנית הזאת תיסגר.

מאיר שטרית: ואז מה יקרה איתך?

אנבסה טפרה: אני לא יודע מה יקרה, יזרקו אותי החוצה.

מאיר שטרית: באיזה תכנית מדובר?

אנבסה טפרה: זה נקרא תכנית "שפירא" ואחר-כך עוברים ל"גלעדי".

אנבסה טפרה: הדיקן מבקש שאני אכנס ישר לקמ"ע ולא לגלעדי כי אני עומד בכל הקריטריונים ובכל הכללים.

אנבסה טפרה: זה אבסורד.

מאיר שטרית: מי קובע אם תיכנס או לא תיכנס?

מרינה סולודקין: שרת הקליטה.

אנבסה טפרה: משרד הקליטה.

זאב אלקין: אין קבלה של חדשים.

מרינה סולודקין: אני פניתי באופן אישי.

מאיר שטרית: שר הקליטה לא מחליט מי מתקבל.

עמרי אינגבר: הוא עוד לא עבר מיון.

עמרי אינגבר: כשיש תקציב אנחנו מוציאים "קול קורא".

עמרי אינגבר: המוסדות מגישים את המועמדים שלהם ויש ועדת מומחים שממונית על ידנו, שחברים בה אנשי סגל בכיר באוניברסיטאות.

עמרי אינגבר: הם בודקים את המועמדים, מדרגים אותם, ובהתאם לכמות התקציב שיש, המועמדים נכנסים.

זאב אלקין: זה אחרי שהאוניברסיטה עשתה את המיון שלה.

עמרי אינגבר: השנה לא פתחנו את התהליך הזה אלא הודענו שהוא לא יתקיים השנה כי אין כסף לתכנית.

מאיר שטרית: ל"תכנית שפירא"?

עמרי אינגבר: "תכנית שפירא" היא אוטומטית אבל היא מוגבלת ל-3 שנים.

עמרי אינגבר: עכשיו הוא מסיים את ה-3 שנים שלו.

עמרי אינגבר: אגב, הוא עובד גם במשרד החינוך ואני לא ידוע למה במשרד החינוך לא תיקננו אותו אלא כל שנה מפטרים אותו מחדש.

אנבסה טפרה: אני לא עובד במשרד החינוך.

מרינה סולודקין: זה גרושים.

עמרי אינגבר: במשרד החינוך הוא פמ"ר לנושא אמהרית.

עמרי אינגבר: אני לא מבין למה הם לא תיקננו אותו והכניסו אותו אליהם.

מאיר שטרית: מה זה "תכנית גלעדי"?

עמרי אינגבר: גלעדי זה שלב בקמ"ע.

מאיר שטרית: כמה שנים זה "גלעדי"?

עמרי אינגבר: בין שנתיים לשלוש.

מאיר שטרית: אז טירונות זה "שפירא", קורס מכ"ים זה "גלעדי" ואחר כך נכנסים לקמ"ע.

עמרי אינגבר: נכון.

זאב אלקין: סגרתם את גלעדי בגלל שאין או כסף או בגלל שאין הליך קבלה לקמ"ע?

עמרי אינגבר: מאז 1998 "גלעדי" איננה תכנית שמתוקצבת בנפרד.

עמרי אינגבר: היא שלב בקמ"ע והיא על תקציב קמ"ע.

זאב אלקין: אז סגרתם את זה כחלק מההחלטה שלא לקחת חדשים?

עמרי אינגבר: אמרנו שאם אין תקציב אז לא תהיה קבלה של חדשים.

מרינה סולודקין: אז אין אנבסה באוניברסיטה, זה מצב לא נורמאלי.

עמרי אינגבר: בשנת 2009 לא יכנסו אנשים חדשים ל"גלעדי".

יעקב קרסיק: זאת אומרת שלא פתרו את הבעיה בכלל.

מאיר שטרית: הקיימים נשארים.

אנבסה טפרה: בגלל הבעיות של התקציב לא מקבלים ל"גלעדי" אנשים חדשים.

אנבסה טפרה: אני חושב שזה לא ייתן תדמית טובה לישראל.

אנבסה טפרה: בתחילת השנה שמעתם על הבעיה של קליטת תלמידים אתיופיים בבתי ספר.

אנבסה טפרה: אומר לכם מה כואב לי.

אנבסה טפרה: אם לא הייתי עומד בתנאים, זה בסדר.

אנבסה טפרה: אפילו הדיקן שלי כותב שאני מתאים.

אנבסה טפרה: אני כותב ספר יחד עם ברוך פודולסקי שפורש והוא תומך בזה.

אנבסה טפרה: עכשיו לא יהיו שפות שמיות כי הולכים לסגור.

אנבסה טפרה: אני גם מתנגד למה שהוא אומר.

אנבסה טפרה: אני לא עובד במשרד החינוך.

אנבסה טפרה: אני עובד שם בקושי יום או יומיים וזאת לא עבודה.

אנבסה טפרה: כמו שהוא אומר, מפטרים אותי כל שנה וגם בשנה הבאה הם יכולים להגיד לי שאני לא עובד יותר.

אנבסה טפרה: המקום שלי הוא באקדמיה.

אנבסה טפרה: למה שלא יהיה אתיופי אחד לפחות באקדמיה.

אנבסה טפרה: מה זאת בושה?

אנבסה טפרה: זה נותן צבע.

אנבסה טפרה: זה גם מראה השתלבות של העולים החדשים בתוך החברה.

אנבסה טפרה: לא שלא יהיה באקדמיה אתיופי אחד, אפילו אם זאת העדפה מתקנת?

אנבסה טפרה: מה הבעיה עם אתיופי אחד, זה כואב לי.

עמרי אינגבר: היה אתיופי אחד בתכנית קמ"ע, במשרד החקלאות אבל הוא הלך לעשות פוסט דוקטורט באמריקה ולא חזר שם.

מרינה סולודקין: הוא ידע שיסגרו.

מאיר שטרית: תודה רבה לד"ר טפרה.

מאיר שטרית: אנחנו מגיעים לכלל סיכום.

מאיר שטרית: חבר הכנסת מיכאלי ביקש רשות דיבור, בבקשה.

אברהם מיכאלי: לצערנו באמת הדיון על קמ"ע, מאז שאני בכנסת, מעל 5 שנים, כל שנה הדיון הזה מתקיים מחדש.

אברהם מיכאלי: זה ייאמר לזכותם של יושבי ראש ועדת עלייה וקליטה.

אברהם מיכאלי: משום מה תקפו היום את היושבת ראש שלי ואני לא יודע למה.

אברהם מיכאלי: אנחנו מקיימים את הדיון הזה כל שנה והממשלה מנצלת את זה בציניות כי הם יודעים שבדרך כזאת או אחרת נגיע לזה.

אברהם מיכאלי: מרינה אמרה שהמלחמה הזאת נמשכת כמעט 10 שנים.

אברהם מיכאלי: זאת באמת מלחמה מכוערת.

מרינה סולודקין: זה 8 שנים לפני ו-10 שנים אחר-כך.

אברהם מיכאלי: לכן, אדוני היושב ראש, באמת הגיע הזמן שנקיים את דיון לא על רקע משבר כספי אלא שנקיים דיון אמיתי על החשיבות של "תכנית קמ"ע".

אברהם מיכאלי: אנשי האקדמיה וחברי הכנסת אמרו שהאנשים האלה הם באמת ההון האנושי שקיבלנו במתנה מרוסיה.

אברהם מיכאלי: מדינת רוסיה נתנה לנו מתנה עם השקעה כזאת.

אברהם מיכאלי: שאלתי עכשיו את זאב אלקין כמה יוצאי אתיופיה יש בתכנית קמ"ע.

אברהם מיכאלי: לצערי אין בכלל.

מרינה סולודקין: הוא הראשון.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, בקדנציה הזאת כבר קלטת את המצוקה של ההשכלה הגבוהה ואת המצוקה של האוניברסיטאות ומכוני המחקר.

אברהם מיכאלי: במסגרת תפקידנו, גם בוועדת עליה וגם בוועדת מדע, עלינו ללחוץ על הממשלה שהנושא של קמ"ע ייכנס לבסיס התקציב ושלא נעמוד כל שנה כקבצנים כדי לעזור להם.

מאיר שטרית: תודה רבה לחבר הכנסת מיכאלי.

מאיר שטרית: מרינה, רצית לומר כמה משפטים ובזה נסיים.

מרינה סולודקין: ראשית, אני מודה לך, אדוני היושב ראש, חברי מאיר שטרית.

מרינה סולודקין: הדיון היום הוא מאוד חשוב.

מרינה סולודקין: אנחנו במאבק, בחוץ מתקיימות 4 הפגנות, זאב אלקין עומד מול ראש הממשלה וגם השר יולי אדלשטיין.

מרינה סולודקין: אנחנו בקדימה תומכים.

מרינה סולודקין: כמו שאמרה גברת ציפי לבני, אנחנו אופוזיציה ולא נותנים כסף.

מרינה סולודקין: לכן אנחנו מצפים שהכסף יגיע מראש הממשלה ומהקואליציה.

מרינה סולודקין: שנית, אנחנו לא צריכים להחליט כאן למי שייכת קמ"ע.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: כי כששמענו שלמשרד הקליטה אין כסף לקמ"ע, אנחנו כולנו כאן ויש גם לחץ לא מתון של הקהילה.

מרינה סולודקין: הקהילה זקוקה לאליטה וגם מבינים את עניין הארצי והבינלאומי.

מרינה סולודקין: היום זה רוסים, מחר זה אתיופים ומחרתיים זה ארצות הברית.

מרינה סולודקין: אני מאוד שמחה ואני מודה אישית לכל ראשי האוניברסיטאות ולמדענים הישראלים שהגיעו לכאן.

מרינה סולודקין: בשנות התשעים עמדתי בהפגנות מול האוניברסיטאות ועכשיו אנחנו ביחד בעד קמ"ע.

מרינה סולודקין: זה צעד מאוד חשוב ומאוד נכון.

זאב אלקין: מאז האוניברסיטאות צברו ניסיון גדול של הפגנות אז הם מצטרפים אוטומטית.

מרינה סולודקין: אם ראש הממשלה החליט להקים ועדה בינמשרדית, אז בשום פנים ואופן לא לעשות את הוועדה הזאת בלי נציגים של האוניברסיטאות, בלי נציגים של ארגון מדענים עולים, שהיה לי הכבוד לייסד את הארגון הזה.

מרינה סולודקין: אני אומרת שאנחנו לא ניתן, בשום פנים ואופן, לסגור את התכנית שנותנת כל-כך הרבה תועלת למדינת ישראל.

מרינה סולודקין: רק בגלל המדע, ההיי-טק והחקלאות מודרנית אנחנו לא מדינות דרום אפריקה, אנחנו מדינת ישראל.

מרינה סולודקין: לא הגענו ממוסקבה לכאן כדי לשמוע שטויות שאין כסף למדענים.

מאיר שטרית: תודה לחברת הכנסת סולודקין.

מאיר שטרית: רבותיי, אני מגיע לסיכום הישיבה.

מאיר שטרית: ראשית אני רוצה לומר שמי נתן לתכנית את השם קמ"ע, כנראה עשה בתכנית כי רק בגלל שהיא באמת קמע, היא נשארה בחיים כל-כך הרבה שנים למרות הייסורים שהתכנית הזאת עוברת.

עמרי אינגבר: גם "שפירא" ו"גלעדי" נשארו.

מאיר שטרית: בגלל קמ"ע.

מאיר שטרית: בינתיים אנחנו רואים ש"גלעדי" בסכנה.

מאיר שטרית: נדמה לי שאי-אפשר להגזים בחשיבות של התכנית הזאת לקליטתם של מדענים עולים.

מאיר שטרית: אני מרשה לעצמי לומר שבלי תכנית קמ"ע, המדענים האלה לא היו נמצאים בארץ והיו עוברים למדינות אחרות, כפי שבאמת קרה.

מאיר שטרית: הייתי גזבר הסוכנות במשך 5 שנים והייתי אחראי לעלייה הגדולה מברית המועצות בין השנים 1988-1992, בגל העלייה הגדול.

מאיר שטרית: איבדנו אז אלפים של מדענים שהלכו כולם לארצות הברית ולא הגיעו לישראל.

מאיר שטרית: ב-1991 הממשלה החליטה שלא נותנים ויזות אלא רק במוסקבה עצמה ואילו ארצות-הברית החליטה שהיא נותנת ויזות מחוץ לרוסיה.

מאיר שטרית: זה הביא לכך שכל העולים מברית המועצות הגיעו בסוף לישראל לא דרך וינה ולא הפכו פליטים בדרך ועברו למדינות אחרות.

מאיר שטרית: מלכתחילה ישראל איבדה עשרות אלפי מדענים שעברו למקומות אחרים בעולם.

מאיר שטרית: אלה שהגיעו אלינו בגל העלייה הגדול, הם תוספת עצומה לישראל בתחומי המחקר, המדע והביטחון.

מאיר שטרית: אגב, יש רבים שהשתלבו במוסדות אקדמיה ובמוסדות מחקר שלא דרך קמ"ע.

מאיר שטרית: אני מכיר חלק מהם, שעשו בארץ גדולות ונצורות עבור המדע הישראלי והביאו לפריצות דרך בתחומים מאוד מרכזיים.

מאיר שטרית: מי שאיננו מבין את החשיבות של קליטת מדענים, חוטא בגדול למדע, למחקר בארץ ולקליטת העלייה.

מאיר שטרית: ללא "תכנית קמ"ע", רבים מהמדענים האלה לא היו יכולים להסתדר בארץ.

מאיר שטרית: לכן אין פה עניין של מפלגה אל"ף או מפלגה בי"ת.

מאיר שטרית: נדמה לי שהעניין הזה חוצה מפלגות.

מאיר שטרית: יושבים פה נציגי כל המפלגות ואני מברך את חברי הכנסת שהגיעו לדיון.

מאיר שטרית: אני מבקש לציין בסיפוק שבישיבה זאת, שהיא ישיבת פגרה, נוכחים הכי הרבה חברי כנסת.

מאיר שטרית: זה פשוט לא יאומן, 11 חברי כנסת הגיעו.

מאיר שטרית: זה מראה שזה חוצה מפלגות.

מאיר שטרית: בעיניי, הויכוח על הקרדיט הוא פחות חשוב משאלת קיומה של התכנית הזאת.

מאיר שטרית: אני שמח שהגיעו חברי כנסת מכל המפלגות ושכולם תמימי דעים שהתכנית חשובה והיא צריכה להישאר.

מאיר שטרית: אני שמח שנפתרו הבעיות של 2009.

מאיר שטרית: אני מאוד לא שמח שהתכנית הזאת צריכה לעבור ייסורים כל שנה.

מאיר שטרית: אני קורא לממשלה לשתף בוועדה שהקים ראש הממשלה את נציגי המדענים, כי לא עולה על הדעת שלא יהיו שם מדענים ונציגים של משרד המדע.

מאיר שטרית: אני מבקש לקיים את הדיונים האלה בהקדם כדי להביא לפיתרון לפני סוף שנת 2010.

מאיר שטרית: כיושב ראש הוועדה אני מתכוון לעקוב באופן אישי אחרי הפיתרון לשנת 2010 ולהאיץ בממשלה להביא לאישור התכנית הזאת לפני סוף 2009 כדי שהמדענים יהיו להיות שקטים.

מאיר שטרית: אני מודה לכל אלה שפעלו בעניין הזה, בראשם לארגון המדענים העולים.

מאיר שטרית: אני אומר כל הכבוד לפעילות שלכם שבאה למנוע מהעניין הזה לגסוס ולמות.

מאיר שטרית: אנחנו נהיה על המשמר לשמירת התכנית הזאת.

מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה להכניס את "תכנית קמ"ע" לבסיס התקציב.

מאיר שטרית: נדמה לי שהגיע הזמן, אחרי כל-כך הרבה שנות פעולה, להפסיק את המשחק הזה של תכנית אל"ף, תכנית בי"ת, כספים קואליציוניים וכדומה.

מאיר שטרית: אני בעד שיקצצו את כל הכספים הקואליציוניים ויתנו את הכסף הזה באמת למדע ולמחקר ולפיתוח.

מאיר שטרית: זה פי אלף יותר חשוב.

מאיר שטרית: נכון שחשוב להחזיק קואליציה אבל היתה שנה אחת לפחות, בממשלה הקודמת, שהחלטנו לא לתת גרוש לאף-אחד וזה עבד לא רע.

מאיר שטרית: כאשר האחד לא מקבל השני לא רוצה יותר.

זאב אלקין: לצערנו, חבר הכנסת שהוביל את זה אז, כבר לא פה.

מאיר שטרית: נכון, לצערנו.

מאיר שטרית: אם אחד רואה שמפלגה אחת מקבלת גרוש, הוא רוצה חמישה.

מאיר שטרית: היתה שנה אחת שהחלטנו לא לתת גרוש לאף אחד ולדעתי זאת היתה החלטה יוצאת מן הכלל.

מאיר שטרית: לצערי הרב, הכספים הקואליציוניים הולכים וגדלים וזאת לא דרך טובה בעיניי לממן תכניות פעולה חברתיות.

מאיר שטרית: אני מברך את מפלגת ישראל ביתנו שראתה לעצמה חובה ורצון לשים את הכסף הקואליציוני שהיא קיבלה למטרה הזאת.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך לברך על זה ולא לתקוף את זה.

מאיר שטרית: טוב שמישהו שם את זה על השולחן ונותן לזה כסף כי אני חושב שהמטרה חשובה.

מאיר שטרית: כמו שאמרתי קודם, רבים מהכספים הקואליציוניים הולכים, בעיניי, למטרות בלתי חשובות לחלוטין.

מאיר שטרית: אני אכנס את הוועדה הזאת פעם נוספת לפני סוף 2009, יחד עם נציגי האוצר והמדענים וכל האנשים הרלוונטיים, כדי להביא לכך שבאמת יהיה סיכום של הישיבה הזאת כדי שב-2010 תהיה תשובה טובה לעניין הזה של תכנית קמ"ע.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר בצער, שבעיניי זאת שערורייה שאם יש מדען אחד מתוך העדה האתיופית שעלול למצוא את עצמו בחוץ בסוף 2009, אני חושב שזאת שערורייה שאסור שהיא תקרה.

אברהם מיכאלי: הוא יהפוך לדוגמה לצעירים של העדה.

מאיר שטרית: ודאי.

מאיר שטרית: אני קורא לממשלה ולמי שאחראי לכך לדאוג לכך שהמצב הזה לא יקרה כי בעיניי זה סקנדל.

משה בלינסקי: יש עוד כאלה.

מאיר שטרית: בתכנית הזאת יש רק אחד.

מרינה סולודקין: יש ממדינות אחרות.

מאיר שטרית: אני מדבר על עולים מאתיופיה.

מאיר שטרית: מאתיופיה יש רק אחד.

זאב אלקין: אדוני היושב ראש, הם מעירים, וכדאי להכניס את זה לסיכום, שיש כרגע מספר אנשים שסיימו את השלב של "תכנית שפירא" והם אמורים להיכנס ל"תכנית קמ"ע" והוא אחד מהם.

זאב אלקין: לכן אני מציע שאנחנו נצא בקריאה להגדיל את התכנית לכולם.

מאיר שטרית: ודאי.

מאיר שטרית: ציינתי אותו כדוגמה, כי הוא מונח לפנינו ומדבר בכאב לב.

מאיר שטרית: ממש כואב לי הלב לשמוע אותו.

מרינה סולודקין: דאגנו שהוא יהיה מונח.

מאיר שטרית: חברים, אני אומר לכם שכואב לי הלב לשמוע דבר כזה כי זה באמת נסבל.

מאיר שטרית: הוא לא היחיד כי אני שומע ממשרד הקליטה כי "תכנית שפירא" נסגרת השנה.

עמרי אינגבר: לא.

עמרי אינגבר: "תכנית שפירא" קיימת כל הזמן והיא נמצאת בבסיס, דהיינו 15 מיליון לתכנית קליטת מדענים.

עמרי אינגבר: "גלעדי" הוא שלב בתכנית קמ"ע.

עמרי אינגבר: מאחר ואין מספיק כסף בתכנית קמ"ע אז קודם כל לא מכניסים חדשים.

מאיר שטרית: זה בדיוק מה שאני אומר.

מאיר שטרית: מאחר ויש החלטה שבעצם לא מכניסים חדשים, אנחנו קוראים לממשלה לתת כסף נוסף כדי לאפשר את המשך השתלבותם של אותם מדענים שנמצאים בהליך הקליטה.

מאיר שטרית: מדובר פה באמת על כסף קטן.

מאיר שטרית: כחבר כנסת מהאופוזיציה אני אומר שכשהממשלה משקיעה כל-כך הרבה כסף בכל-כך הרבה משרדים לא נחוצים שלא צריך אותם ויש מאות עובדי סרק בכל משרד כזה.

מאיר שטרית: אני פשוט מתקומם.

מאיר שטרית: אני באמת מתקומם.

מאיר שטרית: בנוסף לתפקידי כשר הפנים והשיכון הייתי אחראי על השירותים החשאיים - - -

זאב אלקין: שמו אפס להרשאה להתחייב לקמ"ע.

זאב אלקין: אז היית צריך להתקומם.

מאיר שטרית: כאחראי על השירותים החשאיים היה לי עוזר אחד.

מאיר שטרית: עכשיו הקימו 3 משרדים לשירותים שונים.

מאיר שטרית: כל שר הוא משנה או סגן לראש הממשלה ולכל אחד יש 28-30 עובדים.

מאיר שטרית: אני משתגע מה יש להם לעשות.

מאיר שטרית: אני הייתי אחראי על השירותים החשאיים כעבודת משנה נוספת מעבר לתפקידי.

מאיר שטרית: אם היו משקיעים חלק מהכסף הזה למטרות האלה, לא היינו יושבים פה.

מאיר שטרית: השאלה, למה אנחנו יושבים פה?

מאיר שטרית: חברת הכנסת קירשנבאום.

מאיר שטרית: התבקשתי לכנס את הוועדה כתוצאה משתי הצעות לסדר בדיון מהיר שהוגשו לכנסת על-ידי רוברט טיבייב ועל-ידי מרינה סולודקין.

מאיר שטרית: לכן, על פי תקנון הכנסת, מכיוון שהם הגישו את הבקשה שבוע לפני הפגרה, כינסתי עכשיו את הוועדה,

מרינה סולודקין: לפני זה ביקשנו דיון בעלייה וקליטה.

מאיר שטרית: ביקשתי לכנס את הוועדה בסוף אוגוסט.

מאיר שטרית: לצערי הכנסת החליטה לצאת לחופשה מרוכזת בסוף אוגוסט ולכן קיימתי את הדיון בתאריך הראשון האפשרי.

מאיר שטרית: אגב, שרת הקליטה דיברה איתי ביום חמישי לפני שבוע וביקשה לדחות את הישיבה מכיוון שהיא נוסעת ותחזור ב-14 לספטמבר, יום לפני ראש השנה.

מאיר שטרית: מי שנמצא בוועדה יודע שכבר דחינו את הוועדה ביום אחד ולא יכולתי לקבל את בקשתה ולדחות את זה פעם נוספת כי היינו מגיעים לערב ראש השנה וזה לחלוטין היה יורד מהפרק.

מאיר שטרית: לכן, למרות בקשתה, לא דחיתי את הישיבה.

מאיר שטרית: אמרתי לשרת הקליטה שאם יש לה תשובה לעניין, אני רק אברך על זה.

מאיר שטרית: עכשיו הבנתי שהעניין במשרד הקליטה נפתר ואני מברך אתכם על כך.

מאיר שטרית: אני חושב שזה חשוב שהתכנית הזאת תתקיים ותמשיך להיות.

מאיר שטרית: אני שמח שאנחנו יושבים פה ואני שמח שאני מוצא כזאת אחדות דעים בכנסת.

מאיר שטרית: אין כל-כך הרבה נושאים שמרכזים כזאת אחדות דעים בקרב כל חברי הכנסת.

מאיר שטרית: הבה נפעל ביחד להכניס את התכנית הזאת לבסיס התקציב.

מאיר שטרית: תקציב 2010 אמנם אושר אבל נדמה לי שאם כל חברי סיעות הבית, שנמצאים כאן היום, ישתפו פעולה ביחד, נוכל לעשות חקיקה שתביא לכך שתכנית קמ"ע תיכנס לבסיס התקציב.

מאיר שטרית: אני מציע שנכין הצעת חוק, שעליה יחתמו כל חברי הכנסת שהגיעו היום לדיון ושהנושא מעניין אותם, כדי להביא את תקציב קמ"ע לבסיס התקציב.

מאיר שטרית: הדבר הזה בסוף ייפתר והמדענים יהיו שקטים.

מאיר שטרית: אני חושב שהשקט הנפשי של המדענים חשוב מאוד.

מאיר שטרית: הם ידעו שהם יכולים לדאוג למשפחה שלהם, שיש להם מקום בטוח ושהם לא צריכים לחפש מקומות אחרים.

פניה קירשנבאום: אנחנו באמת מקווים שזה ייכנס לבסיס התקציב ועוד יותר אני מקווה שגם חברי כנסת של מפלגת קדימה יצביעו בעד השינוי - - -

מאיר שטרית: גברת, זאת סתם הערה שלא לעניין.

משה בלינסקי: אני מבקש שתוסיף על מה שאמרת, על זה שיש פגיעה גם בתנאים - - -

מאיר שטרית: עוד לא סיימתי את דבריי.

מאיר שטרית: אני חושב שהתוספת הדרושה, מיליון או שני מיליון, כדי לא לפגוע בתנאים, היא באמת שולית ואני חושב שראוי שהממשלה תפתור את העניין הזה.

מאיר שטרית: אין שום סיבה לפגוע במדענים הללו ובתנאי העבודה שלהם.

מאיר שטרית: אני מדבר על אלה שכבר נמצאים בתכנית.

מאיר שטרית: לגבי קליטת חדשים, יכולים לשנות את הכללים אבל רטרואקטיבית זה לא נהוג.

מאיר שטרית: דבר אחרון.

מאיר שטרית: הוועדה פונה למשרד המדע ולוועדה הלאומית למחקר ופיתוח, לעשות הערכה של תכנית קמ"ע.

מאיר שטרית: נדמה לי שעד היום לא נעשתה שום הערכה פורמאלית מסודרת של התכנית.

מאיר שטרית: אנחנו רוצים לקבל נתונים מה קרה מאז תחילת תכנית קמ"ע?

מאיר שטרית: כמה מדענים נקלטו?

מאיר שטרית: מה הם עשו?

מאיר שטרית: להציג את הקווים המנחים של התכנית ומה נעשה.

זאב אלקין: אף אחד לא יודע כמה התקבלו.

קריאה: אין לו סמכות לבדוק.

מאיר שטרית: זכותו של משרד המדע לבדוק את מה שהוא רוצה, בעיקר בתחום המדעי.

מאיר שטרית: יש תקציבים לכך.

מאיר שטרית: לוועדה הלאומית למחקר ולפיתוח יש תקציבים לכך.

מאיר שטרית: נדמה לי שהגיע הזמן לעשות הערכה של התכנית.

מאיר שטרית: ההערכה הזאת תוגש לוועדה ונדמה לי שהיא רק תחזק את היכולת שלנו לדרוש להפוך את התכנית הזאת לתכנית קבע מתוקצבת.

מאיר שטרית: אני מאחל לכולכם ולמשפחות שנה טובה, כתיבה וחתימה טובה.

מאיר שטרית: הישיבה נעולה.