ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 141, 2009-08-11 10:40

משה גפני: אנו עוברים ל תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור ריבית לעניין סעיף 3(י)(תיקון), התשס"ט-2009.

משה גפני: מי מציג את התקנות?

טלי דולן: סעיף 3(י) לפקודת מס הכנסה קובע שחבר בני אדם שנתן הלוואה, או אדם שנתן הלוואה שהוא צריך לרשום אותה במה שנקרא –שיטת החשבונאות הכפולה, והוא נתן את ההלוואה ללא ריבית, או בריבית נמוכה מהשיעור ששר האוצר קבע בצו, את ההפרש בין שיעור הריבית שנתן שר האוצר בצו לבין שיעור הריבית שניתנה בהלוואה הספציפית בפועל יראו כהכנסת ריבית רעיונית בידי נותן ההלוואה.

טלי דולן: פירושו – אם אתה רוצה לתת הלוואה בריבית נמוכה, לא על חשבון מס הכנסה.

טלי דולן: יש היום תקנות שקובעות את שיעור הריבית הזו, אבל התקנות האלה מתייחסות לחוק מס הכנסה, תיאומים בשל אינפלציה.

טלי דולן: אלא שב- 31 לדצמבר, 2007 חוק מס הכנסה –תיאומים בשל אינפלציה, בא לידי סיום, ולכן ההוראה שקיימת היום בתקנות לפי סעיף 3(י) שקובעות ששיעור הריבית לעניין סעיף 3(י) בשנת המס יהיה שיעור עליית המדד, אבל אם זו הלוואה שניתנה למי שהוראות פרק (ב) לחוק התיאומים חלות עליו, אז יהיה רק שיעור עליית המדד, בלי הריבית הרעיונית – התקנה הזו כבר אין לה משמעות היום בגלל שחוק התיאומים כבר לא חל.

טלי דולן: ולכן, היינו צריכים למצוא מנגנון חדש לחישוב אותה ריבית רעיונית, שהיא תהיה הריבית שתיחשב הכנסה בידי נותן ההלוואה.

אמנון כהן: נותן ההלוואה יכול להיות אדם שנותן הלוואה למישהו, ואינו פרטי, כן?

טלי דולן: התקנות האלה חלות לגבי שני נותני הלוואה- -

אמנון כהן: בנקים, גופים, ביטוח- או כל גוף כזה.

טלי דולן: כל חברה, וגם יחיד, אם הוא חייב לנהל פנקסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה, והיחידים האלה מפורטים בהוראות מס הכנסה –ניהול פנקסי חשבונות.

טלי דולן: אבל בגדול – זה חברת.

טלי דולן: לכן, למעשה, מה שניסינו למצוא במנגנון שמופיע בתקנות האלה זה את המנגנון לקבוע אותה ריבית רעיונית, משאין יותר משמעות לשאלה אם חל עליו חוק התיאומים או לא חל עליו פרק ב' לחוק התיאומים.

טלי דולן: ואז, בעצם, רצינו לדעת – הריבית הרעיונית הזו צריכה לחקות את ריבית השוק, פחות או יותר.

טלי דולן: הרי זה הרעיון של ריבית רעיונית.

טלי דולן: אז אמרנו – מה ריבית השוק?

טלי דולן: מצאנו שבנק ישראל מפרסם אחת לכמה חודשים את שיעור הריבית להלוואות לא צמודות.

טלי דולן: אמרנו – מצוין, זה, בעצם, שיעור הריבית בשוק.

טלי דולן: זה מה שנקבע כשיעור הריבית הרעיונית.

טלי דולן: ואז התחלנו לנהל משא ומתן עם המייצגים, לשכת רואי חשבון, והם אמרו: תראו, מה שבנק ישראל מפרסם ואומר – זו ריבית השוק, את זה אמרנו שאנחנו לוקחים.

טלי דולן: הם אמרו שבנק ישראל לא עושה הפרדה בין משקי בית לבין חברות.

טלי דולן: בדרך כלל הסיכון במתן הלוואה למשקי בית הוא גדול יותר, ולכן יכול להיות שגם שיעור הריבית יהיה גבוה יותר.

טלי דולן: לכן הם אמרו – אל תקחו את בנק ישראל, as is, אלא תורידו קצת.

טלי דולן: הורדנו קצת.

טלי דולן: באו עוד פעם נציגי רואי חשבון ואמרו: כאן מדובר בדרך כלל בין חברות קשורות.

טלי דולן: בין חברות קשורות יכול להיות שגורם הסיכון הוא נמוך יותר, ולכן גם שיעור הריבית שצריך לשקף את ריבית השוק, צריך להיות נמוך יותר כדי לשקף - -

חיים אורון: או גבוה יותר.

טלי דולן: זה בדיוק מה שענינו.

טלי דולן: בכל זאת, הלכנו לקראתם, ומה אמרנו שתהיה הריבית הרעיונית?

טלי דולן: – 75% ממה שמפרסם בנק ישראל כשיעור הריבית של האשראי הלא צמוד.

טלי דולן: זה באשר להלוואות שקליות.

טלי דולן: התקנות הקיימות מתייחסות גם להלוואה שניתנה לדולרים.

טלי דולן: הן אומרות – אם נתת את ההלוואה בדולרים, שוב אנחנו חוזרים למנגנון של חוק התיאומים.

טלי דולן: אם נתת למישהו שנתת לו פרק ב' לחוק התיאומים – שיעור הריבית יהיה רק הצמדה למדד.

טלי דולן: אם נתת למי שפרק ב' לחוק התיאומים לא חל עליו, שיעור הריבית שיחול עליך יהיה הצמדה לדולר, פלוס 4 אחוזים.

טלי דולן: אין יותר חוק התיאומים.

טלי דולן: מה אנחנו עושים לגבי הלוואות שניתנות במטבע חוץ?

טלי דולן: קודם כל אמרנו – לא רק דולר.

טלי דולן: יש פה רשימה של 8 מטבעות.

טלי דולן: אתה יכול לתת את ההלוואה באחת מ- 8 המטבעות שמופיעים לכם בהגדרה של מטבע חוץ בתקנה 1: דולר, דולר קנדי, אוסטרלי, אירו,לירה סטרלינג, וכן הלאה.

טלי דולן: דבר נוסף שאמרנו – בתקנות הקיימות יש מנגנון שאומר –אם נתת את ההלוואה והאתה מראה שיש לך הלוואה שאתה לקחת במטבע חוץ, אז נוכל לראות כהצמדה לשער הדולר.

טלי דולן: לא רצינו את המנגנון ן הזה של ההוכחה ואמרנו דבר פשוט: תן הלוואה באחד מ- 8 המטבעות האלה, ושיעור ההצמדה יהיה שיעור ההצמדה לאותו מטבע שנתת, פלוס 3%.

טלי דולן: בתקנות הקיימות זה היה 4% וזה אולי גבוה מדי, לכן הורדנו את זה ל – 3%.

טלי דולן: עוד דבר שעשינו – כדי לא למסות בהכנסה של ריבית רעיונית כשאתה, למעשה צינור.

טלי דולן: מה פירוש הדבר?

טלי דולן: אני חברת אם, ציבורית, גדולה, ידועה, יכולה לקבל בתנאים נוחים הלוואה מהבנק.

טלי דולן: חברת הבת שלי, שהיא פחות ידועה, לא יכולה לקבל מהבנק את ההלוואה, בוודאי לא בתנאים שאני מקבלת.

טלי דולן: לכן אני לוקחת את ההלוואה מהבנק ומעבירה מיד לחברת הבת שלי, כאשר אני רק צינור למתן ההלוואה, בתנאים שמפורטים בתקנות האלה.

טלי דולן: כלומר, ששיעור הריבית הוא אותו שיעור, שתנאי ההחזרה הם אותם התנאים, ושמה שאני נותנת לחברת הבת שלי הוא לא פחות ממה שקיבלתי מהבנק.

טלי דולן: אז אני מוכנה להתעלם בכלל מהריבית הרעיונית.

טלי דולן: בעצם אני לא מתעלמת.

טלי דולן: מה שאני אומרת: יחול שיעור הריבית שאני כחברת אם נתתי לבנק.

טלי דולן: ואז, גם אם זה נמוך יותר, זו תהיה הריבית הרעיונית, כאשר למעשה, דה פקטו, לא תהיה לי הכנסה של ריבית רעיונית, כי הריבית הרעיונית שתיזקף לי מחברת הבת שתיתן לי את ההלוואה, היא אותה הריבית שאני אשלם לבנק, ולכן תוכר לי כהוצאה.

טלי דולן: לכן, על ידי כך – אם אתה באמת צינור, אנחנו לא רוצים לחייב אותך בריבית רעיונית.

טלי דולן: התקנות האלה אנחנו מבקשים שייכנסו לתוקף ב- 1 לחודש שלאחר פרסומן.

טלי דולן: אבל יש בעיה לגבי נישום שנתן את ההלוואה למי שחלו עליו הוראות פרק ב' לחוק התיאומים.

טלי דולן: פתחתי את דבריי ואמרתי -שחוק התיאומים פג תוקפו ולכן אין לזה יותר משמעות.

טלי דולן: אמרו לנו ממשרדי רואי חשבון שמולם טיפלנו בבניית התקנות האלה שעדיין קיימות הוראות המעבר לסיום תחולת חוק התיאומים.

טלי דולן: זה נכון שפג תוקפו של החוק, אך יש לו הוראות מעבר שאומרות איך יפוג תוקפו ומה יחול לאחר סיום תקופת החוק.

אמנון כהן: עד מתי?

טלי דולן: עד שזה ייגמר מעצמו.

אמנון כהן: אין ואקום.

אמנון כהן: יש פה תהליך.

טלי דולן: בדיוק.

טלי דולן: כי כך בנינו את החוק לסיום תחולת חוק התיאומים שבא, כמובן, לוועדה הזו, בזמנו.

טלי דולן: לכן הם אמרו – אם נתתי הלוואה למישהו ב-31 בדצמבר 2007, וחלו עליו הוראות חוק התיאומים, וממשיכות לחול עליו הוראות המעבר לסיום חוק התיאומים, אני נותן את ההלוואה למי שחלות עליו הוראות פרק ב' לחוק התיאומים.

טלי דולן: פה, אני מודה, יש מחלוקת משפטית.

טלי דולן: השאלה האם הוראות המעבר לסיום חוק התיאומים או לא פירושה חוק התיאומים.

טלי דולן: היו לנו בלי סוף התלבטויות על זה, גם עם משרד המשפטים.

טלי דולן: משרד המשפטים, למען האמת, אמר שהחוק – פג תוקפו, ומדובר רק בהוראות המעבר.

טלי דולן: אבל בכל זאת, למען ההגינות, וכיוון שיש מחלוקת – אמרנו לאותם נישומים שניתן להם הוראת מעבר ארוכה מאד שלגביהם יחול המצב הקיים, של התקנות הקיימות, עד 31 בדצמבר 2010.

טלי דולן: קרי, אם נתת הלוואה למי שחלו עליו הוראות פרק ב' לחוק התיאומים - וההלוואה שלו לא נגמרה, עד 31 בדצמבר 2010 -יחולו עליך התקנות הקיימות.

אמנון כהן: לא טוב.

אמנון כהן: הוא צריך עד סוף ההלוואה.

אמנון כהן: צריך עד סוף ההלוואה שיישאר באותם תנאים.

טלי דולן: אלה הוראות מעבר של שלוש שנים.

טלי דולן: זה ארוך מאד.

אמנון כהן: לוקח ההלוואה לא נפגע כתוצאה מכך?

אמנון כהן: זו השאלה.

אמנון כהן: הוא הלך במסלול מסוים, וידע שעד 2015 הוא במסלול הזה.

טלי דולן: אני אסביר למה נותן ההלוואה לא נפגע בכלל.

אמנון כהן: גם מי שמחזיר.

טלי דולן: מי שמחזיר – זה לא רלבנטי אליו בכלל.

טלי דולן: רק מי שנותן.

אמנון כהן: אף אחד מהצדדים לא נפגע?

טלי דולן: נותן ההלוואה- זה בכלל לא קשור אליו.

טלי דולן: מקבל ההלוואה, למעשה – אין זכות קניה במסים.

טלי דולן: למעשה, יכולתי לשנות את התקנות החל מיום כניסתן לתוקף.

טלי דולן: אבל בכל זאת אמרנו שניתן הוראת מעבר של שלוש שנים – 2008, 2009 ו – 2010.

טלי דולן: להזכירכם – חוק התיאומים פג תוקפו ב- 31 בדצמבר, 2007.

טלי דולן: אני חושבת שזו הוראת מעבר ארוכה בצורה בלתי רגילה.

טלי דולן: למעשה, אין זכות קנויה במסים.

טלי דולן: למעשה, משרד המשפטים אישר לנו תקנות עם תנאי הלוואה לפי התקנות החדשות החל מ- 1 בחודש שלאחר פרסומן, אבל רצינו פה להיות לארג'ים, בכל זאת.

אמנון כהן: אבל השאלה היא – האם האנשים האלה, אלה שקיבלו ואלה שנתנו – ידעו שההוראות הולכות להשתנות?

אמנון כהן: יידעו אותם?

טלי דולן: ודאי.

טלי דולן: אנחנו עובדים על התקנות האלה מינואר, 2008.

משה גפני: מה הדין שלי אם יש לי גמ"ח?

משה גפני: אני גם חייב - -

טלי דולן: אני לא חושבת.

טלי דולן: הגמ"ח שלך לא צריך לנהל פנקסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה.

משה גפני: אני פניתי לבנק ישראל לפני כמה חודשים.

משה גפני: פנה אלי גמ"ח גדול ובנק ישראל הודיע לו שעל פי החוק הוא כן צריך לנהל.

משה גפני: דיברתי אתם והם אמרו שהם סבורים שהוא לא צריך אבל החוק מחייב.

טלי דולן: אני חושבת שגמ"ח יכול יפה מאד להיכנס לעניין של הצינור –כי אתה, מאיפה יש לך את הכסף, רק ממתנות?

משה גפני: זה יכול להיות מכמה גורמים – כסף פרטי שלי, מעשר, ואני עושה עם זה גמ"ח, נותן הלוואה בלי ריבית.

משה גפני: ויכול להיות שעיקר הכסף הוא מתרומות.

אמנון כהן: נניח שעוד 4 חברים שלו אומרים שכל חודש הם נותנים סכום - -

טלי דולן: לדעתי הגמ"ח צריך לנהל פנקסים כמוסד ציבורי ולכן זה בכלל לא יחול.

טלי דולן: אם אתה נותן לגמ"ח שלך הלוואה - -

אמנון כהן: תרומה, לא הלוואה.

טלי דולן: חבר הכנסת גפני נתן שתי דוגמאות.

טלי דולן: הוא נתן דוגמה שהוא נותן מתנה לגמ"ח והוא נתן דוגמה שהוא נותן הלוואה לגמ"ח.

טלי דולן: הגמ"ח צריך לנהל פנקסים בצורה מיוחדת למוסדות ציבור, ולא הוראות פנקסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה.

טלי דולן: וחוץ מזה, באותם מקרים שזו רק הלוואת צינור, ממילא לא יחול עליך ריבית רעיונית אלא יותר מהריבית שאתה, כחבר הכנסת גפני, נתת לגמ"ח.

טלי דולן: אבל בכלל – הגמ"ח מנהל פנקסים כמוסד ציבורי, כך שאני לא התכוננתי לגבי מוסד ציבורי.

מיכל הנר דויטש: הכנסת ריבית בידי מוסד ציבורי, כל עוד לא - - פטורה ממס.

מיכל הנר דויטש: אז בין אם נזקוף לך לפי 3(י) ובין אם לא - -

טלי דולן: אבל יכול להיות שיגידו לו - -

מיכל הנר דויטש: לא, מעסק שהוא שולט בו.

טלי דולן: מכל מקום שנסת

טלי דולן: כל על זה – לא נראה לי שהגמ"ח יהיה חייב.

טלי דולן: מכל מיני סיבות.

משה גפני: אני אעביר לכם את התכתובת שהיתה לי - -

טלי דולן: תקבל תשובה רשמית על המקרים הספציפיים.

משה גפני: המשמעות של העניין – בוודאי במצב כלכלי קשה אבל גם בימים רגילים, הגמ"ח זה מוסד שמסייע לאנשים ואם פה תהיה התערבות אז - -אני אבקש את התכתובת ואעביר אליך.

חזקיה ישראל: אנחנו מברכים על התיקון המוצע, רק מבקשים שאותו מנגנון של תיקון יחול גם על 3 (ט).

טלי דולן: זה ממש בדרך.

חיים אורון: מה זה 3(ט)?

טלי דולן: 3(ט) זה הלוואה בין נותן שירותים או - -

חזקיה ישראל: כאשר היא ניתנת במט"ח אנחנו חושבים שצריך ליצור את אותו מנגנון.

חזקיה ישראל: אז אם את אומרת שזה בדרך, אנחנו מברכים על זה שזה יגיע.

משה גפני: נדב הכהן.

משה גפני: אתם בעד?

נדב הכהן: אנחנו בעד.

נדב הכהן: הבעיה שלנו היא לא עם מה שנאמר.

נדב הכהן: מה שנאמר מקובל, אבל הבעיה היא עם מה שלא נאמר.

נדב הכהן: ראשית, הסעיף הזה במידה מסוימת הוא אנכרוניסטי.

נדב הכהן: אנחנו עכשיו לא מערערים על 3(י) אבל כדאי שחברי הוועדה יידעו – הוא נולד בתקופה שהאינפלציה היתה גבוהה וגם היו המון מקלטי מס.

נדב הכהן: כלומר, היה אפשר לקבל הלוואה בלי ריבית, ולהעביר את הכסף למקלט חסין מס – ניירות ערך, השקעות בחו"ל וכו'.

נדב הכהן: במידה רבה כל הסעיף הוא אנכרוניסטי, כי היום -רוב מקלטי המס סגורים.

נדב הכהן: המיסוי הוא פרסונלי ויש מיסוי של השקעות פיננסיות.

נדב הכהן: זאת אומרת, ספק רב אם הסעיף הוא מוצדק כפי שהיה.

חיים אורון: תעדכן אותנו מה צריך לפתוח כדי שנדע איפה לחפש את הסוסים לפני שהם ברחו.

נדב הכהן: מה שאנחנו אומרים זה שהיום, אם חברה נתנה הלוואה בלי ריבית, זה שקיבל את ההלוואה לא ברח מהמס.

נדב הכהן: הוא נתן את הדין, ולכן במידה רבה הסעיף מהווה היום כבר כפל מס.

נדב הכהן: זו עובדה.

נדב הכהן: אבל אנחנו לא מנסים לשנות סדרי עולם, אנחנו דנים בתקנות.

נדב הכהן: לכן אנחנו רק מבקשים שני דברים ואנחנו חושבים ששניהם מוצדקים.

נדב הכהן: דבר ראשון – כאשר חבר בני אדם נתן את הכסף לחבר בני אדם אחר, שהוא תושב ישראל, מין הראוי לא להפעיל בכלל את הסעיף הזה אם נותן ההלוואה לא מבקש לנכות הוצאות ריבית.

נדב הכהן: הוא בכלל לא מבקש לנכות הוצאות ריבית, לא הוצאות מימון.

נדב הכהן: ברוטו.

נדב הכהן: אם נותן ההלוואה לא תובע הוצאות מימון והוא נותן את זה לחבר בני אדם אחר, תושב ישראל, שהוא כבר נותן את הדין בלאו הכי – אם לא עושים את זה, זה כפל מס.

נדב הכהן: אם חברי הוועדה לא ימליצו לעשות את זה גורף – לפחות על הלוואות שניתנו לפני 31 דצמבר 07, וכאן חבר הכנסת אמנון כהן אמר משהו והתשובה שהוא קיבל לא היתה מלאה.

נדב הכהן: יש פגיעה.

נדב הכהן: מי שנתן את ההלוואה לפני 31 לדצמבר 07 והיא לזמן ארוך, ולא תמיד אפשר לקרוא לכסף בחזרה, אז יש פגיעה, מכיוון שאחרי תקופה מסוימת הוא יצטרך – בין אם זה חוק התיאומים או לא.

נדב הכהן: נותן ההלוואה, חברת הצינור יצטרך לזקוף הכנסה רעיונית, והוא לא יכול לקרוא לכסף חזרה.

נדב הכהן: אנחנו לא מעודדים פה תרגילי מס, אף פעם לא עודדנו את זה.

נדב הכהן: אנחנו אומרים עוד פעם: רק כאשר לפחות ההלוואה ניתנה לפני 31 בדצמבר 07 מקבל ההלוואה בכלל לא דורש הוצאות מימון, זה שנתן את ההלוואה לא דורש הוצאות מימון, וזה ניתן רק לחבר בני אדם תושב ישראל.

נדב הכהן: אנחנו לא מבקשים ליחידים, ולא שום דבר.

נדב הכהן: הערה שניה – עם הקרובים.

נדב הכהן: בצדק נאמר שחברת צינור לא רוצים לפגוע בה, אבל החריגו מהתנאי הזה הלוואה מקרוב, החרגה אוטומטית.

נדב הכהן: זאת אומרת, מה שנאמר –נכון.

נדב הכהן: חברת אם לקחה הלוואה מבנק, העבירה לחברה בשליטתה, באותם תנאים, הכל בסדר.

נדב הכהן: אבל מה קורה אם החברה בשליטתה מעבירה עוד פעם?

נדב הכהן: זה כבר אי אפשר, כי הנוסח הוא כזה שההחרגה הנכונה, ההחרגה מהפעלת הסעיף – רק כאשר ההלוואה נתקבלה לא מקרוב.

נדב הכהן: זאת אומרת, בפאזה הראשונה אין בעיה, אבל בפאזה השניה – אותו הדבר בדיוק, מייד נוצרת בעיה.

נדב הכהן: זה לא מתקבל על הדעת.

נדב הכהן: אנחנו חושבים שצריך לבטל את ההחרגה אם ההלוואה ממשיכה להינתן באותם תנאים, לא צריך להכביד ולגבות מס במקום שאין הכנסה.

נדב הכהן: תודה.

טלי דולן: אני אענה לשלושת השאלות.

טלי דולן: קודם כל, אני כמובן לא יכולה להגיד שלא תהיה הכנסה רעיונית אצל נישום אחר, כאשר נישום אחר לא מבקש את ההוצאה הרעיונית, כאשר מדובר בשני נישומים שונים.

טלי דולן: יכול להיות שנישום שלא מבקש את ההוצאה הרעיונית פשוט לא זקוק לה, כי, למשל – הוא בהפסדים.

טלי דולן: לכן שברור שאני לא יכולה להיעתר לבקשה כזו.

טלי דולן: לגבי אלה שבכל זאת נפגעים, כפי שנאמר פה על ידי מר כהן.

טלי דולן: אין זכות קנויה במסים, אתה בוודאי יודע.

טלי דולן: כל כך הרבה זמן חשבנו על התקנות האלה, שלפעמים אני חושבת שהאויב של הטוב ביותר הוא המצויין.

טלי דולן: התקנות האלה היו צריכות לבוא לשולחן הוועדה ב- 1 בינואר, 2008.

טלי דולן: אנחנו עבדנו עליהן למעלה משנה וחצי.

טלי דולן: למעשה, ב- 31 בדצמבר, 2007 כבר היה ברור שחוק התיאומים עומד לעבור מהעולם ולא תהיה יותר חיה כזו – נישום שחל עליו פרק ב'.

טלי דולן: אבל אין זכות קנויה במסים.

טלי דולן: משרד המשפטים אמר לי – את יכולה להביא לשולחן הוועדה תקנות שיגידו, וכמובן – ברור לגמרי שמה שחל עד יום כניסת התקנות לתוקף זה התקנות הקיימות, גם אם נתת את ההלוואה, אפילו ב- 1 בינואר, 2008.

טלי דולן: כל מה שאנחנו אומרים שבמקום להחיל זאת מיידית – אנחנו נותנים לך את 2008, את 2009 ואת 2010 ודרך אגב, זה תואם עם לשכת רואי החשבון.

טלי דולן: אנחנו פה יותר מלארג'ים.

טלי דולן: יכולנו בעצם, מבחינה משפטית, להגיד – מהיום ואילך.

טלי דולן: ויכולנו עוד דבר להגיד, ופה אני חושבת שכבר היתה אי הגינות מסוימת- משרד המשפטים מאשר לכם שמ- 1 בינואר, 2008, אין יותר נישום שחל עליו פרק ב' לחוק התיאומים, כי הוראות מעבר לא פירושו פרק ב', ולכן היית צריך מ – 1 בינואר, 2008 להתחיל על ההלוואות הישנות להחיל על ההלוואות הישנות שיעורי ריבית של מדד פלוס 4 אחוז, או הצמדה למדד פלוס 4 אחוז, ואתה יודע את זה.

טלי דולן: אנחנו לא הלכנו על הפרשנות המחמירה אלא על המקילה ביותר.

טלי דולן: לכן אני די נדהמת, בלשון המעטה לשמוע את ההערה של נדב כהן.

טלי דולן: עוד דבר שהעירה לי ענת, לגבי המנגנון – אמרתי לכם שאנחנו לוקחים 75 אחוז מהפרסומים של בנק ישראל.

טלי דולן: אנחנו נמשיך ללכת אחרי המנגנון הזה.

טלי דולן: זאת אומרת, אם בשנה הבאה הפרסום של בנק ישראל יירד בצורה משמעותית, אנחנו יורדים יחד אתו, וניקח 75 אחוז מהשיעור החדש שיפרסם הבנק.

משה גפני: יש הערות?

משה גפני: אני מעמיד את התקנות להצבעה – מי בעד?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: אין נמנעים, התקנות אושרו.

משה גפני: תודה.