ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 64, 2009-08-05 09:30

דוד אזולאי: בוקר טוב.

דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה ועל סדר היום תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) (תיקון מס' 9), התשס"ט-2009.

דוד אזולאי: התבקשנו על-ידי שר הפנים הרב אליהו ישי לעשות איזה שהוא תיקון בתקנות ובעקבות פנייתו זו אנחנו מקיימים את הדיון וזאת בהמשך להצעת החוק שמדברת על היתר לכריתת עצים והיות ונקבע שכל התקנות הן צריכות להיות מאושרות על-ידי ועדת הפנים, לכן מבקש כאן השר שלא יינתן היתר הכרוך בהעברה או בכריתה של עצים בוגרים, אלא לאחר קבלת רישיון לפי פקודת היערות.

אפרת אפק: תיקון 89 לחוק התכנון והבנייה אושר על-ידי הכנסת היוצאת בסוף הקדנציה.

אפרת אפק: נכנס לתוקף לפני חודשיים, החוק כבר בתוקף והסדיר נושא אחד בשני מישורים.

אפרת אפק: יש היום גם הוראות לשמירה על עצים בוגרים, גם בפקודת היערות וגם בחוק התכנון והבנייה והחוק והתקנות מסדירים את היחסים ביניהם.

אפרת אפק: בכל מה שנוגע לשלב התוכנית אין צורך בכוונות, יש נוהל מחייב להגשת תוכנית שבו הכל מוסדר, הנוהל תוקן הכל בתוקף וזה עובד.

דוד אזולאי: את מדברת על תוכנית לכריתת עצים?

אפרת אפק: אני מדברת על תוכנית שכוללת כריתת עצים.

אפרת אפק: תוכנית בנייה שבין השאר, הרחבת מבנה, בניית מבנה, בניית דרך חדשה, שדורשת כריתה או העתקה של עצים.

אפרת אפק: כתוב בחוק שבתשריט התוכנית צריכים להיות מסומנים העצים על-מנת שמוסד התכנון ידע שקיימים עצים וידע במה זה כרוך, יעשה התייעצות עם פקידים.

דוד אזולאי: כל עץ?

אפרת אפק: כל עץ או חורשה, עץ בוגר, שגם הוא מוגדר בחוק במימדים פיסיים של מה זה עץ בוגר והחוק קובע מה עושים במקרה כזה.

אפרת אפק: אנחנו הסדרנו בנוהל איך מסמנים את העצים בתוך התוכנית, איך כותבים את ההוראות הנכונות לעצים, זה הכל מוסדר, לא לצורך כך אנחנו פה.

אפרת אפק: תשריטי התוכניות נקבעים בנוהל מבנה אחיד לתוכנית שהוא נוהל מחייב, אי-אפשר היום להגיש במערכת התכנון שום תוכנית שלא עונה לתנאים של נועם, אין צורך בתקנות, הוא מחייב באותה מידה בעצם בפועל.

אפרת אפק: אנחנו פה לעניין ההיתרים, שבשלב ההיתרים, היתרי הבנייה, אם אדם רוצה להוציא היתר לבנות מה שכרוך בהעתקה ובהעברה של עץ, הוא צריך שני היתרים, הוא צריך היתר בנייה כרגיל, והוא צריך רישיון מפקיד היערות לפי פקודת היערות.

יעקב אדרי: עוד סרבול.

אפרת אפק: מה שאנחנו קבענו בתקנות המוצעות כאן, בעצם הפרוצדורה איך זה יעבוד, מי ייתן קודם, למי ייפנו.

אפרת אפק: פשוט את הפרוצדורה.

דוד אזולאי: מי צריך לעשות את זה, מגיש הבקשה או הרשות המקומית?

אפרת אפק: מגיש הבקשה.

אפרת אפק: מגיש הבקשה צריך גם היום.

אפרת אפק: גם היום, שום דבר לא השתנה, הוא צריך היתר בנייה בכל מקרה והוא צריך רישיון מטעם פקיד היערות אם הוא רוצה לעקור עץ, זה לפי הפקודה.

יעקב אדרי: למי הוא מגיש את הבקשה?

אפרת אפק: לוועדה המקומית.

יעקב אדרי: גם את העניין של העץ?

אפרת אפק: לא.

אפרת אפק: העניין של העץ הוא מגיש לפקיד היערות.

יעקב אדרי: מי זה פקיד היערות?

יעקב אדרי: אני עד היום לא יודע מי זה.

אפרת אפק: אז אני אסביר את הרקע קודם.

אפרת אפק: פקודת היערות קובעת מזה שנים.

דוד אזולאי: אם אפשר לעשות את זה קשה, למה שזה יהיה קל?

יעקב אדרי: נכון.

יעקב אדרי: אותו מסכם שמגיש את התוכנית, יחפש את פקיד היערות, עד שהוא ימצא אותו והוא בחופש, כמה כאלה כבר יש?

דוד אזולאי: דרך אגב, זאת הצעת חוק פרטית.

אפרת אפק: פקודת היערות קובעת כבר מזה שנים, שלגבי מינים מסוימים של עצים, שהם מינים יותר מוגנים, אבל זה הרבה מאוד מינים מוגנים שהתווספו לרשימה עם השנים, אי-אפשר לעקור את העץ בלי לקבל רישיון מטעם פקיד היערות.

דוד אזולאי: זה גם חל על עצי פרי?

עמיקם ריקלין: כרגע – כן.

אפרת אפק: בתיקון 89 הרחיבו גם בפקודת היערות, נתנו תיקון עקיף גם לפקודת היערות, הוועדה החליטה, הכנסת החליטה, הרחיבו אותה לכל העצים הבוגרים זאת אומרת גם עצי פרי, כל דבר.

אפרת אפק: כל עץ בוגר, לפי מידותיו – שני מטר גובה וכו', צריך רישיון מטעם פקיד היערות.

אפרת אפק: פקיד היערות זהו אדם שמוסמך על-ידי שר החקלאות להיות פקיד היערות.

יעקב אדרי: הוא עובד משרד החקלאות?

אפרת אפק: חלקם עובדי משרד החקלאות, חלקם עובדי קק"ל, חלקם עובדי רשויות מקומיות.

יעקב אדרי: כמה כאלה יש במדינה?

אפרת אפק: אנשי משרד החקלאות יוכלו לענות טוב ממני.

דוד אזולאי: תכף נשמע, חבר הכנסת אדרי.

אפרת אפק: התקנות האלה באות להציע, התקנות שמונחות אצלנו, זה היחסים בין היתר הבנייה לבין רישיון מטעם פקיד היערות, במטרה באמת לעשות תהליך פשוט שלא יעכב את הוצאת היתר הבנייה.

אפרת אפק: זאת אומרת, בכל מקרה לפי החוק חייבים רישיון מטעם פקיד היערות, אנחנו לא רוצים שהיתרי הבנייה יתעכבו בגלל זה, אפשר לעשות את זה תוך כדי תהליכים, תוך כדי התארגנות של הקבלן ושל בעל הנכס.

אפרת אפק: זה מה שהתקנות הללו מציעות.

דוד אזולאי: כמה אנשים כאלה שנקראים פקיד היערות, כמה כאלה יש שיכולים לתת את האישור הזה?

חגי שניר: יש היום בקק"ל תשעה פקידי יערות אזוריים, פרושים בכל הארץ, שמונה ואחד ארצי, יש עוד שני פקידי יערות במשרד החקלאות, אני וישראל, ויש עוד שלושה פקידי יערות ברשויות המקומיות תל-אביב, ירושלים, וחיפה, שנותנים מענה.

דוד אזולאי: מי שגר בשלומי או בקריית-שמונה-?

חגי שניר: בצפת יש משרד של קק"ל.

חגי שניר: מי שגר בשלומי יש לו משרד בכברי.

חגי שניר: יש שמונה אזורים, שמונה מנהלי אזורים בקק"ל, שהם, כל תפקידם בחיים, לתת פתרונות לאזרחים שצריכים לכרות ולהעתיק עצים.

חגי שניר: הפרוצדורה היא מאוד מאוד פשוטה, כרוכה במילוי של טופס פשוט, מגיע נציג של קק"ל למקום, בוחן את הבקשה, נותן תשובה.

יעקב אדרי: הוא משלם בשביל זה?

חגי שניר: יש תשלום אגרה מינימאלי של 41 שקלים.

חגי שניר: זה לא פר עץ, זה פר בקשה.

חגי שניר: עץ אחד או 400 עצים, התשלום הוא תשלום סמלי.

דוד אזולאי: מרגע קבלת הבקשה עד לאישורה, כמה זמן לוקח?

חגי שניר: לא יותר משלושה שבועות.

יעקב אדרי: אפשר לרשום את זה בתקנה?

שירה ברנד: לא, זה לא כתוב בתקנה.

שירה ברנד: אני רוצה להבהיר דבר אחד.

שירה ברנד: גם אם אנחנו היום לא נאשר את התקנות ולא נעשה כלום, החוק כרגע קובע, פקודת היערות היא תקפה עוד לפני תיקון 89 לחוק התכנון והבנייה.

שירה ברנד: אנחנו לא מתקנים אותה.

שירה ברנד: זה המצב המשפטי התקף היום בכל מקרה.

שירה ברנד: מה שאנחנו באים להסדיר היום, זה רק את החיבור ביניהם.

שירה ברנד: זה כל העניין.

שירה ברנד: פקודת היערות בכל מקרה, עם התקנות שאנחנו נתקין היום או לא נתקין היום, יצטרכו לגשת לפקיד היערות ולקבל את האישור שלו.

שירה ברנד: ההבדל היחידי הוא שכרגע אתה מקבל היתר ואז הולך לעמוד בתור אצל פקיד היערות, ואנחנו מציעים, או היית חכם ועשית את זה קודם, גם יכולת לעשות את זה.

שירה ברנד: אנחנו מציעים היום שהתהליך יהיה משולב.

שירה ברנד: זאת אומרת, במקביל להוצאת ההיתר, גם מוסד התכנון יודע שבבקשה לבנייה, שיש בה צורך בכריתה או בהעתקה של עץ וגם פקיד היערות יודע ואולי אפשר יהיה למנוע את ההתנגשות.

דוד אזולאי: את אומרת שזה יבוא לקבלת ההיתר, בין התנאים שהוא צריך למלא זה אותו אישור נדרש על-ידי כריתת העצים.

שירה ברנד: על-מנת להפיג את החשש פה שזה באמת ייתקע הרבה זמן, רצינו לחבר ביניהם אבל לא יותר מדי לתלות אחד בשני ולכן נתנו 30 יום לפקיד היערות.

שירה ברנד: עברו 30 הימים ולא קיבלת אישור, את ההיתר תקבל.

שירה ברנד: לבנות לא תוכל בכל מקרה, כי בנייה שכרוכה בכריתה והעתקה של עץ בכל מקרה, לפי פקודת היערות.

חגי שניר: לא מדובר בבקשות פשוטות לפעמים, לפעמים מדובר בעצים שהם עצים משמעותיים ועתיקים.

חגי שניר: לא מדובר על עץ מנגו או קלמנטינה או שסק בחצר האחורית של בן-אדם שרוצה לסגור מרפסת.

חגי שניר: במאמר מוסגר, החוק שהתקבל בכנסת וכולל גם את עצי הפרי, בעינינו הוא חוק שטעון תיקון ואנחנו מתכוונים לתקן אותו ולהוציא מכלל העניין את כל עצי הפרי וגם את עצי המטע והחקלאים.

שוחט: אנחנו היום נמצאים בעידן של הורדת חסמים, לצמצם את הבירוקרטיה.

שוחט: לפני 30 שנה, התנאי להיתר היה משהו בערך בסדר גודל של חמש או שש משוכות.

שוחט: היום אנחנו הגענו לשניים-שלושה דפים, אולי 60 משוכות.

שוחט: רק אזכיר כמה מהן – להגיע לפיקוד העורף, למכבי-אש, לעבור את התשתיות בעירייה, וכן הלאה וכן הלאה.

שוחט: לא יעלה על הדעת, אני רוצה לדבר קודם כל לא כנציג התאחדות הקבלנים אלא כאזרח המדינה.

שוחט: אני שומר על הצומח, זה חשוב לי באופן אישי, אבל לא יעלה על הדעת ששלושה שבועות אנחנו נבקש אישור מאיזה שהוא פקיד יערות, עם כל הכבוד שיש לי אליו ויש לי כבוד אליו.

שוחט: זה לא מקובל עלי.

יעקב אדרי: אם אתה מאורגן טוב אתה יכול לבקש לכאורה להיות מסודר ולעשות כמו כל התחנות שאתה עושה.

יעקב אדרי: אני לא מתלהב מזה, אבל אם זה כבר, אתה יכול להתארגן נכון לעניין.

שוחט: חבר הכנסת אדרי, אני רוצה שתדע שאנחנו מדברים על הורדת חסמים, זה פשוט לשים מקל בגלגלים.

שוחט: תראה, אתם תאסרו את זה, אבל לא יעלה על הדעת.

דוד אזולאי: אדוני, החוק כבר קיים, אנחנו לא באנו לחדש פה שום דבר.

דוד אזולאי: נתמזל מזלנו ואלה שחוקקו את החוק, קבעו שהתקנות יאושרו בוועדת הפנים, בשביל זה אנחנו יושבים פה לאשר את התקנות.

דוד אזולאי: אם נוכל לשכלל את התקנות, אז זה בוודאי שנעשה.

שוחט: תן לנו אפשרות לא לקבל היום את ההחלטה על התקנה הזאת כי לא באנו מוכנים לאפשרות כזאת, איך לשכלל.

דוד אזולאי: אני חושב, לא מדובר פה באיזה דבר מסובך כל-כך וזה כבר נמצא, אני מניח שהעבירו את זה גם להתאחדות הקבלנים, העבירו את זה לכל הגורמים הנוגעים בדבר והיה די והותר זמן כדי להגיב, לכן אדוני לא יכול לבקש ממני את הבקשה הזאת כי אני מראש לא יכול להיענות לה.

שוחט: אתה צודק, אנחנו קיבלנו את זה.

שוחט: היינו עסוקים פה בהסדרים.

שוחט: יכול להיות שלא היתה תשומת לב.

דוד אזולאי: גם אנחנו.

אפרת אפק: בדיונים שהתקיימו במועצה הארצית, בוועדת המשנה של המועצה הארצית לתקנות, היו שלושה דיונים והיו חברים נציגים של התאחדות הקבלנים, היו שותפים בתהליך.

עמיקם ריקלין: נאמרו כאן כמה דברים.

עמיקם ריקלין: לצערי הרב, אני אומר את זה, אני חייב לתת את המוטו שגם בזה תומכת הקרן הקיימת, חרף העובדה שנציג שלה ישב, היה חלק מתוך העניין הזה.

עמיקם ריקלין: אבל היום הקרן הקיימת לישראל רואה בחוק הזה חוק רע, חוק לא טוב.

עמיקם ריקלין: כמו שהוא מופיע בכלל, אני רוצה לציין, החוק הזה יגרום למצב שאנשים בכוונה לא ייטעו עצים, לא ייטעו עצים, כי הם יחששו מאותן בעיות עתידיות שיקרו בהמשך.

דוד אזולאי: אנחנו לא מדברים על החוק, אנחנו מדברים על התקנות.

עמיקם ריקלין: נכון.

עמיקם ריקלין: אבל הייתי חייב להעיר איזה מין הערה.

יעקב אדרי: איפה היית כשחוקקו את החוק הזה?

עמיקם ריקלין: לא הודיעו לי את הדבר הזה והיה נציג של קרן קיימת שעשה דבר לדעתי לא טוב.

עמיקם ריקלין: כאשר אדם יגיש, היום קרן קיימת לא תוכל להתמודד עם המשימה הזו.

עמיקם ריקלין: ולכן אפשר לבוא מראש, כרגע, במצב הנתון, לבוא ולומר – כאשר דובר על עצים מוגנים, מספר עצים מוגנים, אמרנו זה בסדר, אפשר היה להתמודד.

עמיקם ריקלין: היה קשה מאוד אבל אפשר היה להתמודד.

עמיקם ריקלין: כאן פעמיים פקיד יערות צריך להתמודד, אחד, הוא נמצא ברמת התייעצות, צריך לייעץ לאותה ועדה, ועדת תכנון בנייה, לגבי העץ, ולאחר מכן, רק לאחר מכן, צריך להגיש את הבקשה לכריתת העץ ואז הוא יתחיל לדון בנושא של הבקשה.

עמיקם ריקלין: היום בקשות גם עומדות אצלנו גם שלושה חודשים.

עמיקם ריקלין: גם ארבעה חודשים.

עמיקם ריקלין: במצב הזה, ולכן אני לא יודע מאיפה נלקחו כאן מספרים של שלושה שבועות.

עמיקם ריקלין: יש מקרים שזה נגמר תוך שלושה שבועות, אבל יש מקרים שזה לוקח כמה חודשים.

דוד אזולאי: אתה רוצה להגיד, אדוני, שזה לוקח יותר משלושה שבועות?

עמיקם ריקלין: בוודאי.

עמיקם ריקלין: בוודאי.

עמיקם ריקלין: יש כאלו שנמצאים גם חצי שנה במקרר, שלא הצליחו להגיע לשם.

עמיקם ריקלין: מנהל האזור שלנו, שמונה לתפקיד של פקיד יערות, לקחנו את האנשים הטובים ביותר, צריך לטפל בכל מכלול האזור הגדול שיש לו, ובחלק מתוך תפקידו, הוא גם מתעסק בעניין הזה.

עמיקם ריקלין: לכן צריך להעיר את ההערה הזאת ולהבין במה דברים אמורים, כאשר מדברים על הנושא הזה.

עמיקם ריקלין: יש לנו בכלל בעיות של כל המינים.

עמיקם ריקלין: יש לנו בעיות של כל המינים.

עמיקם ריקלין: יש כאן בתקנות.

יעקב אדרי: הם ביקשו להקל בנושא הזה.

קריאה: אנחנו מדברים על איך להקל על המבקש.

עמיקם ריקלין: אני אומר לכם את זה בדבר מאוד מאוד פשוט, יכול להיות שצריכה להיות החלטה ואני אומר אותה, שאם ניתן או לא ניתן, כמו שכתב כאן השר ואני אומר את הדברים האלו, יש את ההחלטה וההחלטה הזאת תהיה כמו רישיון.

עמיקם ריקלין: ההחלטה שתתקבל בוועדת התכנון המקומית, ישב שם נציג מסוים, שתהיה לו סמכות של פקיד יערות והסיכום הזה יהיה כמעמד של רישיון.

דוד אזולאי: פקיד של הרשות המקומית, יהיה מוסמך לגשת לבדוק ולקבוע אם צריך לכרות את העץ הזה?

עמיקם ריקלין: קרן קיימת לישראל הודיעה בצורה מאוד מאוד ברורה שהיא לא תוכל לעמוד בדברים האלה ושר החקלאות יכול למנות פקידי יערות נוספים.

ישראל גלאון: ברשותכם, שלוש הערות לנושא.

ישראל גלאון: אני עוסק בנושא מעל 30 שנה, בכל המסגרות האלה.

ישראל גלאון: נתחיל עם הקבלנים.

ישראל גלאון: קודם כל, אנחנו לא באים לדבר על התיקון, באים לדבר פה על נוהל שיקל על הבירוקרטיה שהורגשה פה, זאת המטרה, לא מדברים על תקנות.

ישראל גלאון: אם הקבלנים היו שומרי עצים ואני יכול לספר לכם על מאות, אלפי מקרים, קבלנים הם כורתי עצים, אין להם שום חשבון לעצים.

ישראל גלאון: החוק ותיקון 89 נועד להגן בדיוק בפני קבלנים.

יעקב אדרי: איך עושים את זה הכי מהר והרי טוב?

ישראל גלאון: הנוהל שקיים הוא נוהל מהיר וקצר, קודם כל הערה אחת לקבלנים, שאם הם היו בסדר, אולי לא היינו מגיעים למצב הזה שהגענו שאופיר פינס, יצא חוק.

דוד אזולאי: עכשיו איך אתם תהיו בסדר?

ישראל גלאון: קודם כל, משרד החקלאות מתארגן לעניין, ההתארגנות כוללת היום מבנה ארגוני חדש במשרד החקלאות, שיכלול נציגים בכל מחוז של משרד החקלאות יהיה פקיד יערות, זה מתבצע בימים אלה, זה לא עוד שנה.

ישראל גלאון: דבר שני, יש מטרה להרחיב את פקידי היערות ברשויות, לעוד 20, 30 רשויות, על-פי נוהל שנקבע, כל הנהלים קיימים, אנחנו לא הולכים לסמוך רק על קק"ל.

דוד אזולאי: אדוני, אני רוצה להציע לכם עצה, אולי, אני פשוט חושב על אותו אזרח שגר בקריית שמונה ובמטולה והוא צריך להגיע לצפת, אותו אזרח מדימונה.

ישראל גלאון: לא צריך להגיע.

ישראל גלאון: באינטרנט.

ישראל גלאון: ממלא בקשה באינטרנט, תוך 21 יום מקבל תשובה.

דוד אזולאי: בוא תקל עליו, השאלה אם יש אפשרות שאתם תקבעו נניח אותו פקיד יבוא פעם בשבוע ימים לרשות המקומית.

ישראל גלאון: הבן-אדם שמגיש בקשה לכריתה, מאדם פרטי ועד קבלן, זה לא משנה איזה פרויקט, הוא מגיש בקשה באינטרנט, הנושא של האינטרנט כבר נכנס לתוקפו, הוא מגיש בקשה, מתאם אתו סייר בשטח, בא למקום, הבן-אדם לא זז מביתו.

ישראל גלאון: הערה שלישית שלי לעניין, למה שאמר עמיקם.

ישראל גלאון: אני אומר דברים חמורים עכשיו.

ישראל גלאון: עמיקם, עם כל הכבוד, לא מייצג את קק"ל.

ישראל גלאון: הוא לא מייצג את דעת קק"ל.

ישראל גלאון: החוק הוא חוק של משרד החקלאות, יש לנו מגעים עם אנשי קק"ל, פקיד היערות של קק"ל שממונה על הנושא הזה ולא עמיקם, עמיקם הוא מנהל יחידת הפיקוח, עמיקם ריטלין לא מייצג את דעת קק"ל בכל הדיונים מטעמו, הוא אומר את דעתו האישית.

ישראל גלאון: צר לי מאוד להגיד את זה.

ישראל גלאון: אבל אתם יכולים לרשום את זה לפרוטוקול, הוא לא מייצג את דעת קק"ל.

דוד אזולאי: אדוני, אני לא מקבל את הדברים שלך, תרשה לי.

דוד אזולאי: אני לא מקבל את זה, וכשאנחנו פונים, אנחנו לא פנינו אליו וביקשנו ממנו ותתקן אותי מנהלת הוועדה אם אני טועה, אנחנו לא פנינו אליו והזמנו אותו באופן אישי, אלא אנחנו פנינו לקק"ל וקק"ל שלחו אותו והוא מייצג אותם כאן והוא מדבר בשמם.

דוד אזולאי: לכן הצעתי אליך, קודם כל, חזור בך ממה שאמרת.

ישראל גלאון: אני רוצה להסביר שנייה.

ישראל גלאון: אנחנו, יש לנו משא ומתן עם קק"ל, עם פקיד היערות שלהם, משרד טאובר ועם ההנהלה, מול השר.

ישראל גלאון: עמיקם לא מייצג אותם, הדברים שנאמרים לנו הם דברים אחרים לחלוטין.

ישראל גלאון: אז אולי הוא נציג שלהם, אבל הוא אומר דברים שלא נכונים.

יעקב אדרי: כמו שעכשיו הוא יגיד שאתה לא מייצג את משרד החקלאות.

ישראל גלאון: יכול להגיד.

דוד אזולאי: רבותיי, לא מקובל עלי מה שאמרת עכשיו, עם כל הכבוד, זו לא דרך, זה לא נראה לי.

דוד אזולאי: ככה לא נוהגים.

דוד אזולאי: מה זה?

דוד אזולאי: כמו שעכשיו יקום פה מאן דהוא ויגיד – אתה לא מייצג את משרד החקלאות.

דוד אזולאי: אתה אומר את דעתך האישית.

דוד אזולאי: אותו דבר אפשר להגיד עליך, מה, איזה מין דבר זה?

דוד אזולאי: הרי אנחנו הזמנו אותך באופן אישי לכאן?

ישראל גלאון: לא.

דוד אזולאי: יפה.

דוד אזולאי: אותו דבר עשינו לגבי קק"ל.

דוד אזולאי: איך אתה יכול להגיד דבר כזה?

ישראל גלאון: אם הוא נשלח על-ידי קק"ל, אז הוא מייצג את קק"ל, הדברים זה לא הדברים שנאמרים במשרד החקלאות, בשולחנות ובדיונים.

דוד אזולאי: עד כאן, תסלח לי.

דוד אזולאי: אני חושב שהגזמת.

דוד אזולאי: הגזמת.

דוד אזולאי: זה לא מכובד, זה לא נהוג, זה לא ראוי לעשות כך.

ישראל גלאון: אפשר לרשום בפרוטוקול שהגזמתי, אני מקבל את זה.

ישראל גלאון: אבל אלה הדברים, כך אני חושב.

חגי שניר: מה שישראל פה ניסה להסביר פשוט, אנחנו, המשפט שעמיקם אמר שקק"ל חושבת שהחוק הזה הוא חוק גרוע, והחוק הזה הוא חוק לא טוב והוא עושה רע לקק"ל ולעצים וכו', זאת הכוונה.

דוד אזולאי: מכובדי, אני מציע, אני לא רוצה לקיים כאן את הבירור הזה, אני חושב שאתם מספיק נבונים כדי לקיים את הבירור בתוך המוסדות שלכם, תזמנו את הגורמים הנוגעים בדבר, תגידו מה שהוא אמר, יש פרוטוקול, הוא לא חוזר בו ממה שהוא אמר ומה שאתם אמרתם, והדברים חייבים לקבל בירור.

דוד אזולאי: זה לא מכובד, זה לא יפה שמשרדים מכובדים כאלה שפה לנהל את הוויכוח ופה לפגוע באנשים, עלי זה לא מקובל.

דוד אזולאי: אני מצפה שעד סוף הישיבה, תחזור בך מהדברים, זה לא ראוי.

עודד גבולי: עם כל הצניעות, אני מניח שאני הבן-אדם היחיד אולי שהיום עוד חותם על היתרים פה בוועדה, שנמצא בוועדה.

עודד גבולי: יש לי עבר עשיר מאוד, גם במגזר החקלאי וגם בתור כל סוגי מהנדסי הוועדה שקיימים במדינת ישראל, בעבר הלא רחוק שלי.

עודד גבולי: הבירוקרטיה, ואמר את זה גם ביבי, אולי בצורה שאפשר להבין אותה לכמה פנים, בנושא המרפסות, ואנחנו מגיעים היום, אני תכף גם אסביר מה אני חושב בקצרה שצריך לתקן בתקנה.

עודד גבולי: הבירוקרטיה האדירה שישנה להוציא היתרים, היא לא רק בתל-אביב, אבל אני מניח שאתם יודעים, וזה לא סוד, שבנושא הזה תל-אביב היא נמצאת במקום של "כבוד" במירכאות, בנושאים של היתרים, ויש לי אחריות על זה, אני לא מסיר את האחריות ואנחנו כל הזמן מנסים לשפר את זה.

עודד גבולי: יש היום בתל-אביב, כדי להוציא היתר, קרוב ל- 60 תחנות.

עודד גבולי: חלקן, אגב, או רובן כמעט הן לפי החוק, ויש חלק שהן לא לפי החוק, אלא פשוט לפי דרישה של העירייה, מטעמים של תיאום תשתיות וכו'.

עודד גבולי: הנושא הזה של עצים, הוא לפי דעתי יכול להיות פתיר ולפי דעתי צריך להיעשות תיקון בתקנה בצורה אחרת לגמרי.

עודד גבולי: מה שאמר נציג הקבלנים הוא אמיתי גם לגבי העירייה.

עודד גבולי: אנחנו נלחמים לא פחות מהתושבים ולא פחות מגופים אחרים, בנושא של לשמור על ירוק ולשמור על עצים והנושא הזה הוא בעוכרינו, בנפשנו ואני לא מגזים ואנחנו יושבים גם מול ועדה מחוזית בתל-אביב וגם לאדריכלית המחוז ולמנהלת המחוז יש מוסר גבוה מאוד בתחום הזה.

עודד גבולי: ההצעה שלי, כדי לא להאריך את הבירוקרטיה בשני שלבים – דבר ראשון, אם בתקנה כתוב שתוך 30 יום פקיד היערות לא נותן תשובה, ההיתר בנייה הזה הופך להיתר לכל דבר, כולל כריתת עצים ואני אומר לכם שבמצב הנוכחי האורבאני בערים, שוב, החוק הרי קשור לכל המדינה.

עודד גבולי: אבל יש מצב שלא כל מגרש בתוך העיר דומה לכל מגרש בכפר או לכל מגרש במושב או לכל מגרש בקיבוץ, צריכים להבין את זה.

עודד גבולי: זה לא יכול להיות שבמרכז דיזנגוף יעמוד לי במגרש פיקוס שעושה צרות בלתי רגילות ואני אצטרך ברמה בירוקרטית להעביר אותו, לא לכרות אותו או להעביר אותו.

עודד גבולי: העירייה היום, אגב, כל כריתת עץ דורשת חד-משמעית עצים במקום.

עודד גבולי: זאת אומרת שאם יש עץ מזיק, היא יודעת שלא צריך להביא אותו אלא היא דורשת מהיזם לטעת עץ במקום וגם אומרת לו איפה.

עודד גבולי: אז זה מה שאני מציע.

עודד גבולי: אבל בנוסף לזה, אני גם מציע ששום דבר שקשור לעצים לא יעבור בלי אישור של אגף שפ"ע בעירייה ובאגף שפ"ע יכול לשבת גם פקיד יערות כמו שהציע הפקח של קרן קיימת, אותו נציג שמדובר עליו ברשות, שיהיה אחראי על הנושא הזה ואין אצלנו שום היתר בנייה שלא עובר אגף שפ"ע.

עודד גבולי: אני יכול לתת לכם דוגמאות אמיתיות.

חגי שניר: יש לך פקיד יערות שלך.

חגי שניר: אתה הדוגמה הכי טובה.

חגי שניר: הכוונה שלנו היא להרחיב את המודל הזה לרשויות מקומיות נוספות.

אפרת אפק: רציתי להעיר לעניין ההערה של עודד לעניין סרבול בהוצאת היתרים.

אפרת אפק: נכון שיש סרבול בהוצאת היתרים ונכון שהתהליך היום מאוד מאוד מסובך ודורש הרבה מאוד תחנות והרבה מאוד אישורים, זה קובע החוק, זה קובעות התקנות, זה לא בידינו לברר את זה.

אפרת אפק: מה שאנחנו כן עושים במינהל התכנון, אנחנו עושים הרבה מאוד מאמצים כדי לפשט את התהליך.

אפרת אפק: אנחנו מקימים היום מערכת מחשוב שתנהל את כל התהליך רישוי באמצעות האינטרנט, כל הבקשות יעברו, לא יהיה טופס הטיולים שקיים היום, שהקבלן צריך ללכת לפה וללכת לשם ולקבל מכל אחד אישורים, הכל יעבוד באופן מסונכרן במחשב ובמקביל המערכת תהיה הרבה יותר פשוטה ובתקווה גם הרבה יותר קצרה.

אפרת אפק: זה העתיד שאנחנו לוקחים עליו, בתקווה שתוך שנה וחצי – שנתיים, המערכת הזאת תעבוד והתהליכים יהיו הרבה יותר קצרים.

תומר רוזנר: הערה אחת לגבי ההצעה כאן לשלב את המהלכים של הוצאת היתר בנייה ורישיון לכריתה או להעברה של עץ.

תומר רוזנר: אני חושב שהרעיון הזה הוא רעיון שהוא לטובת האזרח ולא לרעתו.

תומר רוזנר: היתה דוגמה ממש לאחרונה של מקרה שבו יזם השקיע בשינוי תב"ע, השקיע בהוצאת היתר בנייה, קיבל היתר בנייה ואחר-כך פקיד היערות אמר לו – אני לא מרשה לך לכרות את העץ והוא לא יכול היה לבנות.

תומר רוזנר: הלך לבג"צ, בג"צ אמר לו – פקיד היערות צודק.

תומר רוזנר: העץ הזה הוא עץ מספיק חשוב, בכוונה לא נכנס לפרטים, העץ הזה הוא עץ מספיק חשוב ואנחנו לא מרשים לכרות את העץ.

תומר רוזנר: מה קרה?

תומר רוזנר: אותו יזם השקיע מאות אלפי שקלים אני מניח, בתכנון, בשינוי התב"ע וכו', ובסוף יצא מצב שהוא לא יכול לבנות את מה שהוא רוצה.

תומר רוזנר: מה שרוצים כאן בתקנות בעצם, ואני חושב שזו תוצאה טובה, זה שהדברים האלה יוסדרו מראש.

תומר רוזנר: כדי שאדם לא ייכנס להשקעות ניכרות במצבים כאלה, לפני שהוא יודע אם באמת מדובר באיזה שהוא עץ או קבוצת עצים שמדובר בה שהיא כזאת שפקיד היערות או משרד החקלאות לא מתיר את כריתתם.

תומר רוזנר: הערה שנייה לגבי המצב שנאמר כאן על-ידי נציגי הקרן הקיימת, אני חייב להביע פליאה על הדבר הזה, מכיוון שבעת שנחקק החוק היו נציגי קרן קיימת מעורבים מעורבות ניכרת בעיצוב החקיקה.

תומר רוזנר: למיטב ידיעתי וגם משיחה שקיימתי עם יושב-ראש הקרן הקיימת, עמדתו לא תואמת את מה שנאמר כאן.

תומר רוזנר: מכל מקום, הוועדה קיבלה מספר מכתבי ברכה מקרן קיימת באמירה שזה חוק מצוין.

תומר רוזנר: יכול להיות שבמהלך היישום התברר שצריך לתקן אותו כך או אחרת.

תומר רוזנר: אני חושב שמשרד החקלאות שאמון על הדבר הזה, בהחלט ייתן דעתו אם צריך לתקן את החוק, אם יש צורך ויביא לנו הצעת חוק לתקן את החוק.

תומר רוזנר: בכל מקרה, המצב כרגע הוא שלגבי זה שצריך ליישם את החוק כפי שהוא כרגע קיים, ואם יהיה צורך בתיקון, אז יובא תיקון ונדון בו.

תומר רוזנר: לגבי התקנות עצמן, יש לנו בעצם אנחנו העברנו למשרד הפנים מספר הערות, לאחר שקיבלנו את התגובה ושוכנענו שחלק מההערות הן לא נדרשות, אנחנו מבקשים להעיר לנוסח רק שתי הערות.

תומר רוזנר: הערה אחת היא בעצם שצריך להוסיף, משרד הפנים הציע שבעצם הסימון של העצים יהיה במפה מצבית שמצורפת לבקשה להיתר בנייה, אנחנו מציעים שאם יש החלטה או רצון להעתיק את העצים האלה, זה יסומן גם במפת איתור העבודה שמוגשת יחד עם בקשת ההיתר, התיקון הוא בתקנה חמש ותיקון נוסף הוא בעצם להבהיר, הוא בעצם תיקון של הבהרה, שמבהיר שלוועדה המקומית שדנה בבקשה להיתר, יש גם את הסמכות להורות על העברת העצים ממקום למקום במגרש ולאו דווקא לשמר אותם דווקא באותו מקום ספציפי שבהם הם נמצאים.

יעקב אדרי: אתם יכולים למעשה לעכב היתר בנייה, אחרי שהוא עבר את כל התחנות, אם לא נראה לכם הנושא של הורדת העץ או העתקת העץ, אתם יכולים להגיד לא.

יעקב אדרי: האם יש מעליהם סמכות, שאפשר להגיש ערעור?

יעקב אדרי: האם הוועדה, במליאה שלה, יכולה להגיד – עם כל הכבוד לאותו יערן, אנחנו חושבים.

חגי שניר: כן, אני אתייחס.

חגי שניר: יש סמכות.

חגי שניר: אותו פקיד יערות אזורי של קק"ל, לאחר שהוא למעשה השיב תשובה שלילית כמו שאתה מתאר.

חגי שניר: יש סמכות מעליו שהוא פקיד היערות הארצי של קק"ל או פקיד היערות שלנו, אצלנו, שנותן, הוא סמכות שנייה לערעור, שאם גם הערעור הזה אינו מתקבל לשביעות רצונו של המבקש, ניתן לפנות לבית-המשפט.

חגי שניר: כלומר, יש סמכות ערר, היא מוסדרת בנוהל, היא מחייבת גם בזמן, שוב, התקופה מוגבלת בזמן.

דוד אזולאי: אצל פקיד היערות הארצי?

חגי שניר: אצל פקיד היערות, בערעור.

חגי שניר: גם הערעור מוגבל בזמן, אי-אפשר למשוך ערעור שלושה חודשים.

דוד אזולאי: למה בית-משפט ולא ועדת ערר?

דוד אזולאי: זה בקשה להיתר.

דוד אזולאי: למה הוא לא יכול לגשת לוועדת ערר?

תומר רוזנר: יש ערר בתוך הנוהל הקיים.

דוד אזולאי: לא, הוא אומר אחרי פקיד היערות הארצי, במקום ללכת לבית-המשפט, ללכת לוועדת ערר.

חגי שניר: ייתכן אכן שיש מקום לתקן את החוק במובן הזה שהפנייה תהיה לא לבג"צ, אלא לבית-המשפט לעניינים מינהליים וצריך לשקול את העניין הזה במשרד החקלאות.

דוד אזולאי: נאמרה פה הערה חשובה וכדי להתייחס לזה, איך אנחנו מבטיחים שהדבר הזה אכן יבוא על תיקונו, על-פי הצעת היועץ המשפטי, שהעניין יובא לבתי-משפט מנהליים?

מורן הכהן יבין: משרד החקלאות עובד בימים האלו על תיקון של פקודת היערות, זו פקודה מנדטורית, פקודה ישנה, אנחנו מעדכנים אותה בכל מיני מישורים ובין השאר גם בהליכים האלו והצעתו של היועץ המשפטי של הוועדה היא נלקחת בחשבון, זאת אומרת היא הכיוון, זה יהיה המקום לערעור.

יעקב אדרי: זה יהיה בעוד כמה שנים עד שהם יגמרו, זה כבר ברור לי.

יעקב אדרי: כי אתם, ייקח זמן, אבל בינתיים מה קורה?

יעקב אדרי: רק בית-המשפט.

דוד אזולאי: האם יש אפשרות, עד שתגמרו לתקן את כל התקנון שאת מדברת עליו עכשיו שאני מניח שהוא ייקח זמן, אתם כבר עובדים על זה תקופה כנראה לא קטנה, השאלה אם אפשר להפריד את ההצעה שהציע היועץ המשפטי.

מורן הכהן יבין: תיקון כזה, זה דורש תיקון חקיקה.

תומר רוזנר: צו של שר המשפטים.

מורן הכהן יבין: להעביר סמכות?

תומר רוזנר: כן, כן, זה תיקון התוספת לחוק.

מורן הכהן יבין: אנחנו נשקול את זה.

דוד אזולאי: יש לי בקשה, שהנושא הזה ייבדק ותהיי בקשר עם היועץ המשפטי של הוועדה, אני חושב שפה מדובר על תיקון שהוא יחסית קל, אבל הוא יכול לפתור בעיה גדולה.

דוד אזולאי: תהיי בקשר עם היועץ המשפטי ותעדכני אותו בבקשה איפה הדברים עומדים.

עודד גבולי: זה לא סוד שהבירוקרטיה במדינת ישראל של הוצאת היתרים גורמת להרבה מאוד חריגות בנייה, עם כל ההשלכות התרבותיות של הסיטואציה הזאת ואני לא נכנס לזה.

עודד גבולי: אני רוצה להגיד לכם שבהרבה מקומות אנשים בגלל החוק הזה, וצודק פקד היערות, הם פשוט מורידים עצים לפני שמכניסים מודד לשטח, הם פשוט מורידים עצים כדי שהעץ הזה לא יופיע בתוכנית המדידה.

עודד גבולי: אם אתם לא תעשו מעשה, הדבר הזה רק יחמיר, תדעו לכם את זה.

יעקב אדרי: בהחלט.

ישראל גלאון: עשיתם את זה עד היום, תמשיכו הלאה.

דוד אזולאי: זה שמישהו נכנס לשטח לפני מדידות וכורת עצים, הוא יודע שהוא עובר על החוק.

דוד אזולאי: ברגע שהוא ייתפש, הוא יועמד לדין וזהו, בזה נגמר.

יעקב אדרי: אבל אסור לנו לעודד את זה.

עמיקם ריקלין: המעשה הראשון של החוק היה מעשה חיובי בצורה בלתי רגילה, אבל כאן גם אומר משרד החקלאות, צריך לבצע היום שינוי חקיקה, זאת אומרת החוק כמו שהוא היום, וזאת היתה כוונתי, מחייב שינויי חקיקה והוא חוק לא טוב כי אי-אפשר להתמודד מולו.

עמיקם ריקלין: זה הדבר.

עמיקם ריקלין: תארו לעצמכם שאבא שלי, ואני מספר כאן סיפור אמיתי, נטע עץ גויאבות בחצר ביתו, יום אחד, אם אוכלים הרבה גויאבות, נשבר מהנושא ואי-אפשר להריח את זה.

עמיקם ריקלין: הלך והוריד את זה.

עמיקם ריקלין: גם על גויאבה יצטרכו רישיון, על כל עץ במדינת ישראל.

עמיקם ריקלין: על זה הצעקה שלנו, לא על הנושא של ועדת הפנים, זה מצוין היה, ולא על הדברים האלה.

עמיקם ריקלין: אנחנו נכנסים היום לתיקון חקיקה ומחר אנחנו צריכים להתחיל לעבוד.

עמיקם ריקלין: ולכן, אני מציע שבתוך הוועדה יהיה אדם שהוא פקיד יערות והוא, ברגע שהוא נתן גם את ההמלצה, זה יהיה כאילו נתינת רישיון.

דוד אזולאי: הרעיון שלך לגבי פקיד יערות בוועדה הוא נכון, אבל זה לא השולחן שאמור לקבל את ההחלטה.

עמיקם ריקלין: יכול בתקנון.

חגי שניר: משפט אחרון ליועץ המשפטי שנתן קודם את הדוגמה של העץ שהגיע לבג"צ.

חגי שניר: החוק, התיקון לחוק התכנון והבנייה, יימנע מקרים כאלה בעתיד.

חגי שניר: כל מהות החוק זה שחוות-דעת של פקיד היערות תינתן לפני אישור התוכנית בכלל במוסד בוועדה המחוזית, לא לפני היתר הבנייה.

חגי שניר: אז אני אוכל, במצב ישיר, להוציא רישיונות כריתה על-פי חוות-הדעת שנתתי כבר לפני שנה.

חגי שניר: לכן זה לא ייקח עוד חצי שנה.

עודד גבולי: על ה- 4,500 בקשות להיתרים בתל-אביב.

עודד גבולי: זה חכם מאוד.

דוד אזולאי: סליחה, אדוני.

דוד אזולאי: אתה מדבר על 4,500 היתרים, אבל מתוך אותם 4,500 היתרים, כמה יש בקשות לכריתת עצים?

דוד אזולאי: לא כל ה- 4,500.

דוד אזולאי: אני מניח בהערכה גסה, אולי מדובר על עשרה אחוז מכלל ההיתרים שמגיעים לנושא של כריתת עצים.

אפרת אפק: הערות שלי ליועץ המשפטי של הוועדה, אם אפשר.

אפרת אפק: להוסיף לסמכות הוועדה המקומית לתת היתר, להתייחס בהיתר גם לנושא העברת עצים, להערתו השנייה אין לנו התנגדות, זה בסדר גמור.

אפרת אפק: לבקשה לסמן, לכתוב בתקנות גם חובה לסמן במפת האיתור את העצים, אנחנו כתבנו חובה לסמן במפת המדידה את העצים, זה בעצם שתי מפות שמסתכלים עליהן תמיד אחת על השנייה, זה שתי שכבות יחד.

אפרת אפק: לכן זה בעצם מיותר, זאת עבודה כפולה שמודד צריך לעשות, ויצטרך כסף בשביל לעשות אותה.

תומר רוזנר: לא, אני הסברתי.

תומר רוזנר: קודם כל, חבל שההערה הזאת נשמעת לראשונה כאן.

אפרת אפק: כתבנו אותה גם.

תומר רוזנר: מכל מקום, הכוונה היא במקרה שבו יש רצון להעתיק את העצים.

תומר רוזנר: ברור שאם מדובר בעצים שנשארים במקום, אין צורך לסמן אותם פעמיים.

תומר רוזנר: אבל אם רוצים להעתיק את העצים, צריך לסמן לאן מעבירים אותם.

אפרת אפק: את המקום החדש?

תומר רוזנר: כן.

עמיקם ריקלין: ומי יפקח?

עמיקם ריקלין: תראו, אני רוצה לומר כמה דברים, פשוט כדי להבין את הדבר.

עמיקם ריקלין: לטפל היום עד שיהיו שינויי חקיקה גם בנושא של קנסות ואת כל הדברים.

עמיקם ריקלין: היום להכין תיק, כל תיק של כריתה בלתי חוקית, מגיע לבית-המשפט.

עמיקם ריקלין: הכנת תיק, יושב כאן חבר כנסת שהיה במשרד, גם היה במשרד לביטחון, הוא יודע מה זה להכין תיק, להגיע לבית-המשפט, של עורך-דין.

עמיקם ריקלין: זה יושב פקח ביום שלם, עושה את העובדה.

ישראל גלאון: בשביל זה קיים פקחים סביבתיים, שמה- 1 לינואר יהיו עוד מאות פקחים.

דוד אזולאי: עדיין לא.

עמיקם ריקלין: יהיו עוד מאות פקחים ומי יפקח על זה?

תומר רוזנר: תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) (תיקון מס' 9), התשס"ט-2009.

תומר רוזנר: בתוקף סמכותי לפי סעיף 265 לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 4.

תומר רוזנר: בתקנה 4(ג) לתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש"ל-1970 (להלן – התקנות העיקריות), בפסקה (7) לאחר המילה עץ יבוא בוגר.

תומר רוזנר: יהיה תיקון תקנה 5.

תומר רוזנר: לפי ההערה של היועץ המשפטי.

תומר רוזנר: בתקנה 5(ב) לתקנות העיקריות, בסופה יבוא 21 עצים בוגרים שיועברו.

אפרת דון יחיא: מוצעים.

אפרת דון יחיא: אולי תגיד העצים המוצאים.

אפרת דון יחיא: אתה רוצה את המיקום החדש.

אפרת דון יחיא: אז מיקומם של עצים בוגרים מוצאים.

תומר רוזנר: בסדר גמור.

תומר רוזנר: מקובל.

תומר רוזנר: מיקומם של עצים מוצעים.

תומר רוזנר: תיקון תקנה 16.

תומר רוזנר: בתקנה 16 לתקנות העיקריות יהיה פה לפני זה, יכולות להיות שני תיקונים, 1 – בתקנת משנה 16 (א)(6)(ב) בסופה יבוא העברתם.

תומר רוזנר: 2.

תומר רוזנר: אחרי תקנת משנה (ד) יבוא – (ה), ועדה מקומית לא תיתן היתר הכרוך בהעברה או בכריתה של עצים בוגרים כהגדרתם בסעיף 83(ג) לחוק, אלא לאחר שהוצג בפניה רישיון לפי פקודת היערות.

תומר רוזנר: לא נתן פקיד היערות את עמדתו בתוך 30 ימים ממועד הפנייה אליו, תיתן הוועדה המקומית את היתר הבנייה.

תומר רוזנר: מתן היתר הבנייה אינו בא במקום רישיון לפי פקודת היערות.

תומר רוזנר: 3.

תומר רוזנר: תחילה.

תומר רוזנר: תחילתן של תקנות אלה 180 ימים מיום פרסומן.

דוד אזולאי: למה 180 ימים?

אפרת אפק: ביקש משרד החקלאות זמן להיערכות.

אפרת אפק: החוק בתוקף.

דוד אזולאי: חצי שנה?

ישראל גלאון: אנחנו לא צריכים.

דוד אזולאי: 90 יום אני חושב שזה מעל ומעבר.

דוד אזולאי: אני מציע להוריד את זה ל- 90 יום.

תומר רוזנר: צריך להבהיר מה שמקובל בנוסח של התיקונים מהסוג הזה, שהוא יחול על בקשה להיתר בנייה שהוגשה ממועד זה ואילך.

דוד אזולאי: האם ההיתר הוא בר תוקף, גם ללא ההיתר של כריתת העצים?

תומר רוזנר: ודאי.

תומר רוזנר: אבל הוא לא יכול לבצע אותו.

תומר רוזנר: זה מה שקרה לאותו אדם שאמרתי לך, הוא קיבל היתר בנייה בר תוקף אבל הוא לא יכול היה לבצע אותו.

עודד גבולי: זה לא נכון, מה שאתה אומר.

עודד גבולי: הוא יכול לבצע אותו, אבל מסביב לעץ.

אפרת אפק: סביר להניח שהוא יצטרך לחזור ולהוציא היתר מתוקן, כדי שהוא יוכל לבנות את מה שהוא רוצה, להזיז את המבנה.

עמיקם ריקלין: יש לנו ניסיון בנושא הזה של מתן היתר של ועדה מקומית, בהקמת אנטנה בשמורת יער, שזה אותו דבר.

עמיקם ריקלין: ברגע שניתן ההיתר ורצינו לפנות את האנטנה, בית-המשפט לא נתן לנו סעד בעניין הזה, הוא אמר יש כאן בין שתי מערכות, מערכת אחת התירה שלטונית, מערכת שנייה לא נתנה שלטונית, ואני מעריך שכאשר נגיע בבית-המשפט לדבר כזה, שיש נושא של היתר, יהיה בדיוק כמו אותה אנטנה סלולארית שהוקמה בתוך שמורת יער, בניגוד לעמדת פקיד היערות, חרף זה שהיו צריכים גם את האישור של שר החקלאות.

תומר רוזנר: אבל אנחנו רואים שכבר זה לא קורה ככה.

עמיקם ריקלין: זה קורה.

תומר רוזנר: טוב.

דוד אזולאי: מי בעד אישור תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) (תיקון מס' 9), התשס"ט-2009, על-פי הנוסח שהונח בפנינו, בנוסף לתיקונים שהוצעו כאן על-ידי היועץ המשפטי של הוועדה?

דוד אזולאי: בבקשה, מי בעד?

דוד אזולאי: בעד – רוב התקנות אושרו

יעקב אדרי: אני נמנע.

דוד אזולאי: לפיכך ההחלטה עוברת פה אחד.

דוד אזולאי: תודה לכם, הישיבה נעולה.