ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 74, 2009-08-03 09:30

אופיר אקוניס: בוקר טוב.

אופיר אקוניס: אני פותח את הישיבה.

אופיר אקוניס: לפני 4 שנים ביצעה מדינת ישראל את תוכנית ההתנתקות שבמהלכה פונו אלפי אזרחים מבתיהם שברצועת עזה ובצפון השומרון.

אופיר אקוניס: בחברה הישראלית ניטש ויכוח נוקב סביב נחיצותו של צעד מדיני ביטחוני זה לראשונה בתולדות המדינה שלא בהסכם עם הצד השני.

אופיר אקוניס: להשקפתי צעדים חד צדדים אינם מחזקים את השלום, הם מרחיקים אותו ומגבירים את הטרור.

אופיר אקוניס: על הרעיון של ההתנתקות היה וישנו ויכוח.

אופיר אקוניס: על מה שאין ויכוח ואין חולק הוא שפינויים של המתיישבים מאדמותיהם על ידי ממשלת ישראל מהווה פגיעה קשה וטראומטית וכי חובתה של המדינה לשנס מותניים ולפעול במהירות ובנחישות לשיקומם ולהשבתם לחיי שגרה.

אופיר אקוניס: לאחר 4 שנים, ולצערנו הרב תמונת המצב המצטיירת קשה ועגומה.

אופיר אקוניס: לפני כעשרה ימים ביקרתי באזור לכיש בתחומו יושבו מחדש חלק מהמפונים ונוכחתי במצוקותיהם.

אופיר אקוניס: נראה כי נמשכת גרירת הרגליים והסחבת וטיפול במפונים.

אופיר אקוניס: לאחר שבדקתי בעניינם נוכחתי לדעת כי למרות הזמן הרב שחלף מאז הפינוי טרם נמצאו מגורי קבע ראויים לחלק גדול מן המשפחות.

אופיר אקוניס: בהתאם לנתונים שקיבלתי מהמתיישבים רק כ-10% ממפוני גוש קטיף גרים כעת בבתי קבע.

אופיר אקוניס: מאות משפחות נאלצות עדיין להתגורר בדיור ארעי ובאתרים זמניים.

אופיר אקוניס: רק כ-20% מהחקלאים חזרו לעבודה.

אופיר אקוניס: עושה רושם שהרשויות ממשיכות לפעול באיטיות שאינה עולה בקנה אחד עם האחריות הכבדה שהוטלה על כתפיהן והן טרם מילאו את חובתן לדאוג לשיקומם של המפונים.

אופיר אקוניס: החלטתי על כינוס הישיבה היום בהשתתפות המשרדים המטפלים כדי לבחון לעומק את המצב בשבוע שבו מציינים 4 שנים להתנתקות.

אופיר אקוניס: נפתח בו דיון וסקירה.

אופיר אקוניס: דורון.

אופיר אקוניס: אתה מוגדר איך?

דורון בן שלומי: מנהל ועד מתיישבי גוש קטיף.

דורון בן שלומי: סקירה קצרה אדוני היושב ראש.

דורון בן שלומי: כמו שאמרת אנחנו היום חוגגים במירכאות 4 שנים להתנתקות.

דורון בן שלומי: לעקירה, גירוש, פינוי.

דורון בן שלומי: כל אחד יבחר את המילה שהוא רוצה.

דורון בן שלומי: בשורה התחתונה שעליה אני חולק שזה היום רוב המתיישבים נמצאים באתרים זמניים אבל מה שיותר חמור זה הדברים שעדיין לא סגורים.

דורון בן שלומי: זאת אומרת אם יש דברים בעבודה אז אנחנו אומרים יש דברים בעבודה גם אם היו באיחור לפחות הם בעבודה.

דורון בן שלומי: הדברים היותר חמורים מבחינתנו הם דברים שנמצאים בתהליכים לא סגורים ולצערי הרב זה לא פוסח גם על ישובים שבהם כן נכנסו לבנייה, גם אם בנייה מסיבית.

דורון בן שלומי: שמחתי אתמול שפעם ראשונה שראש הממשלה התבטא בנושא הזה באופן רשמי.

דורון בן שלומי: הבטיח שיהיה גם דיון בממשלה בשבוע הבא.

דורון בן שלומי: מה שחסר זה תוכנית עבודה מוגדרת בזמנים לסיום ואני רוצה להדגיש כל פעם את זה, לסיום.

דורון בן שלומי: כי אי אפשר להגיד שבארבע השנים האלה לא קרה כלום.

דורון בן שלומי: בארבע השנים האלה אנחנו מתקדמים, רק שאנחנו תמיד אומרים שההתקדמות היא התקדמות שהיא לא פרופורציונאלית לנחישות שהיתה בעקירה.

דורון בן שלומי: הנחישות היא פחותה.

דורון בן שלומי: הרגישות היא לאו דווקא אלינו.

דורון בן שלומי: לפעמים זה רגישות כלפי הירוקים.

דורון בן שלומי: צריך לחזור לאותה נחישות, לאותה תוכנית עבודה ואני אתן מספר דוגמאות כדי לשבר את האוזן כי אני לא רוצה עכשיו להתחיל ממש כל מקום.

דורון בן שלומי: אבל אם היום אנחנו נמצאים במצב שיש עדיין 5 קהילות ללא הסכם העתקה, שאנשים לא יודעים אפילו איפה המגרש שלהם, אחרי 4 שנים עדיין אין הסכם, יש פה תקלה.

דורון בן שלומי: זו תקלה חמורה של המערכת.

דורון בן שלומי: הקהילות הן בסדר של אלף בית.

דורון בן שלומי: אמציה, אריאל, נווה ים, פלמחים וכפר דרום שעברו ב-4 גלגולים נכון להיום זה בניר עקיבא, חמש קהילות שבכל קהילה יש בין 20 ל-50 משפחות.

דורון בן שלומי: זה הדבר הראשון שמבחינתנו הוא בעייתי מאוד.

לאה ורון: מול מי צריך להיחתם ההסכם?

דורון בן שלומי: ההסכם להיחתם בכל הישובים האלה שאמרתי חוץ מאריאל.

דורון בן שלומי: הוא בעצם הסכם שנקרא הסכם משולש בין הישוב הקולט, כל אחד לאן שהוא הולך, הישוב הנקלט שזה אנשי גוש קטיף, הקהילה הנקלטת ומנהלת סל"ע מדינת ישראל.

דורון בן שלומי: לשמחתי הרבה בישיבה של ועדת שרים לפני שבוע שם הוחלט להכניס גם את אורי זליגמן רשם האגודות לתמונה הזו אבל יחד עם זאת אני קורא גם לוועדה פה להוציא קריאה בנושא כי הנושא הזה הוא הנושא הבוער יותר מכולם.

דורון בן שלומי: הדבר השני הוא במקומות שכן התחילו עבודה.

דורון בן שלומי: ברוך השם לזכות גם משרד השיכון, אחרים, מינהל התכנון, עברנו במזרח לכיש, אתה היית שותף שם דרך ארוכה מאוד, התחילו עבודות בשלושה שבועות אחרונים גם בחזן, לפני שבוע במרשם, שזה באמת מאורע משמח מאוד.

דורון בן שלומי: יחד עם זאת צריך לדעת שגם במקומות שהתחלנו תשתיות והתחלנו עבודה יש חסמים מכל מיני סוגים.

דורון בן שלומי: בעיה ראשונה שמשרד השיכון גם התייחס אליה.

דורון בן שלומי: יש בעיה רוחבית במה שנקרא מבני ציבור.

דורון בן שלומי: נכון להיום גם איפה שמתחילים לבנות יש לנו בעיה במבני ציבור בין אם זה בחוסר כספי כדי לגמור את מבני הציבור שאמורים להתחיל, בין אם זה במקומות שאין מענה לכל מבני הציבור וזו בעיה שנייה שעדיין אין לה התייחסות.

דורון בן שלומי: צריך לדעת שהיא בעיה רוחבית הסיפור הזה של מבני הציבור גם במקומות שהתחילו לעבוד.

לאה ורון: כמה מבני ציבור חסרים?

דורון בן שלומי: זה לא כמה כי יש פרוגרמה לכל מקום.

דורון בן שלומי: זה מתחלק קצת.

דורון בן שלומי: זה של מזרח לכיש.

דורון בן שלומי: זה מתחלק לשניים.

דורון בן שלומי: במקום שהולכים למבני ציבור בהסכם ההעתקה אז זה עקרונית יש כסף והקהילה אמורה לקבל החלטה יחד עם הרשות איך מחלקים אותו.

דורון בן שלומי: יש פה עיוות בסוג התחשיב עצמו.

דורון בן שלומי: רק כדי לשבר את האוזן שאם לצורך העניין היו בנווה דקלים 500 משפחות מתוכן 400 זכאיות, אומרים אנחנו את מבני הציבור מחלקים ב-500 אבל כשאנחנו נותנים אנחנו נותנים לכל אחד, אחד חלקי 400.

דורון בן שלומי: אז אנחנו אומרים לאיפה המאה הלכו?

דורון בן שלומי: אומרים הלכו, למה?

דורון בן שלומי: קיבלתם מספיק.

דורון בן שלומי: זה עיוותים שנמצאים גם איפה שיש הסכם העתקה.

דורון בן שלומי: מבני ציבור זה מסלול אחד.

דורון בן שלומי: המסלול השני שקיים הוא החלטות ממשלה באזור לכיש, אזור חלוציות ששמה היו החלטות ממשלה שקבעו סכום למבני ציבור כאשר בפועל היום במבחן המציאות הסכומים האלה לא מספיקים ואני יודע שנעשית עבודת מערכת כדי לתת להם השלמות.

דורון בן שלומי: נכון להיום יש בעיה חמורה בדבר הזה.

דורון בן שלומי: ולכן גם אם מקום כמו ניצן ששמה מתפארת המדינה.

דורון בן שלומי: האתר הזמני הסתיים מזמן.

דורון בן שלומי: אבל בישוב הקבע שהוא מתחלק בעצם לשניים.

דורון בן שלומי: יש לנו את אנשי ניצן שזה נווה דקלים ויש לנו את הניצנים שזה המושבים.

דורון בן שלומי: אז בניצן שכבר שמה עברה משפחה אחת, עוברות בקרוב כמה עשרות משפחות עוד אין לנו אפילו תכנון למבני ציבור.

דורון בן שלומי: הדבר הזה הוא בעייתי.

דורון בן שלומי: הדבר השלישי והאחרון יש לנו את הסיפור של החקלאות.

דורון בן שלומי: הבעיה המרכזית היא שיש פרוגרמות חקלאיות מאושרות לחלק מהישובים.

דורון בן שלומי: אני לא מדבר על מי שבמסגרת הסכם ההעתקה.

דורון בן שלומי: אני מדבר איפה שלא במסגרת הסכם ההעתקה.

דורון בן שלומי: אנחנו ציינו 4 ישובים כאלה.

דורון בן שלומי: אם זה בשומריה, אם זה בניצנים, אם זה באבני תם ואם זה באמציה, שיש פרוגרמות חקלאיות מאושרות או לצורך העניין הבטחות לקרקעות ומשרד החקלאות עושה עבודה גדולה בעניין אבל זה לא נגמר.

דורון בן שלומי: אנחנו מדברים על פרוגרמה חקלאית מאושרת שלוש שנים ועדיין לא הגענו לסיפור הזה.

דורון בן שלומי: ואנחנו רוצים לקבל תוכנית עבודה מסודרת מתי.

דורון בן שלומי: אנחנו לא רוצים לגלות שרק עוד 25 שנה אולי ואולי.

דורון בן שלומי: אנחנו מכירים בזה שנעשים מאמצים רבים וחובה פה לומר זכותו של משרד החקלאות בעניין אבל יחד עם זאת אין לנו תאריכים שאנחנו יודעים עד תאריך מסוים תהיה לנו הקרקע.

דורון בן שלומי: נקודה.

דורון בן שלומי: נקודה נוספת אחרונה.

דורון בן שלומי: אני חוזר רגע למזרח לכיש.

דורון בן שלומי: יש מנהלת הקמה שעבדה שנה ומשהו במזרח לכיש כחלק מהחלטת ממשלה 313 שהיא החליטה שם על מנהלות הקמה.

דורון בן שלומי: מנהלת ההקמה הזו כרגע קיבלה מכתב הפסקת עבודה לפני מספר שבועות.

דורון בן שלומי: אנחנו לא יודעים איפה זה עומד כרגע.

דורון בן שלומי: נאמר לנו שיש על זה דיון.

דורון בן שלומי: אנחנו נשמח לשמוע.

דורון בן שלומי: מנהלת ההקמה לנו כמתיישבים היתה גוף מאוד מאוד שהשתלב בתוך משרד השיכון לדחוף את כל הסיפור הזה.

דורון בן שלומי: יש לו גם זכויות בתוך משרד השיכון לזה שהתחילו עבודות בחזן ובמרשם.

אורי אוריאל: אדוני היושב ראש ראשית אני מוכרח לומר שאתמול ראו עיניי אחרי 4 שנים בגזרה הזאת של מזרח לכיש ראיתי טרקטורים בחזן, ראיתי טרקטורים במרשם, וראיתי טרקטור בחרוב.

אורי אוריאל: לא מהמפונים אבל ישוב חדש בארץ ישראל.

אורי אוריאל: חמש וחצי שנים לקח להוליד את הטרקטור שעבד שם.

אורי אוריאל: זה היה משמח מאוד.

אורי אוריאל: אני אומר תודה לכל העוסקים במלאכה, סל"ע, שיכון, חטיבה, מתיישבים.

אורי אוריאל: צריך גם להגיד שראיתי אחרי זה את אמציה.

אורי אוריאל: אתה מסתכל באמציה ואתה אומר מה יהיה גורלו של הילד הזה.

אורי אוריאל: בסדר.

אורי אוריאל: יריבו על המחוברים.

אורי אוריאל: אולי מנהלת סל"ע תיקח על עצמה להעביר את המחוברים כמה שזה עולה, אם זה עולה רק חצי מיליון תרוויחו.

אורי אוריאל: האומדן כרגע שניים וחצי.

אורי אוריאל: הפער הוא כנראה מיליון וחצי.

אורי אוריאל: תעביר את המחוברים.

אורי אוריאל: למה צריך להתווכח עם מישהו.

אורי אוריאל: רק המצב באמציה צריך לעשות חפירות ארכיאולוגיות.

אורי אוריאל: נניח שברגע זה הוסרו כל החסמים.

אורי אוריאל: זה עכשיו שנה ארכיאולוגיה כדי לפנות את השטח, להתחיל לבנות.

אורי אוריאל: ואז יסתבר שצריך לשנות קצת את התכנון.

אורי אוריאל: לקחו אתמול לחירבת לויה.

אורי אוריאל: אני ממליץ לכולם לנסוע לחירבת לויה.

אורי אוריאל: זה נמצא מזרחית למושב לכיש.

אורי אוריאל: צפון מזרח.

אורי אוריאל: אפשר להגיע עם אוטו.

אורי אוריאל: תראו שמה חפירות יוצאות מהכלל.

אורי אוריאל: זה בסוגריים.

אורי אוריאל: לא יודעים מה ימצאו שם.

אורי אוריאל: צריך לעשות חפירה הצלה.

אורי אוריאל: מנהלת סל"ע תקצבה את זה ב-5 מיליון שקל.

אורי אוריאל: זו הערכה שלה.

אורי אוריאל: באה רשות העתיקות אומרת זה עד 10.

אורי אוריאל: עכשיו מתנהל ויכוח.

אורי אוריאל: לא מתחילים כלום עד שלא חותמים.

אורי אוריאל: לא חותמים כי מתווכחים על המחוברים ומתווכחים על הנחלות שהיה להם כאגודה בקטיף, או לא היה להם, או כן היה להם.

אורי אוריאל: עד מתי?

אורי אוריאל: שמישהו יגיד עד מתי מתווכחים.

אורי אוריאל: ואם לא מה עושים?

אורי אוריאל: משאירים אותם בקרווילות?

אורי אוריאל: זו גם תשובה.

אורי אוריאל: הרי לכל דבר יש חלופה.

אורי אוריאל: זה לא שלא קורה כלום.

אורי אוריאל: זה לא שזה לא עולה כסף.

אורי אוריאל: זה עולה הרבה כסף.

אורי אוריאל: תגידו מה כן.

אורי אוריאל: אני רוצה להתרכז בעוד דבר אחד ואחרי זה להגיד מה אפשר לעשות.

אורי אוריאל: לא רק להסביר את הקשיים כי הם רבים.

אורי אוריאל: אני רוצה להציע גם פתרונות ואני רוצה שהמשרדים ונציגי המשרדים יתייחסו אליהם.

אורי אוריאל: אני רוצה לגעת בנושא התעסוקה.

אורי אוריאל: עשינו דיון דומה בוועדת כספים.

אורי אוריאל: אני לא רוצה לחזור על דבריי.

אורי אוריאל: אני רק אודה לנציג האוצר, עד עכשיו זה עלה לנו 11 מיליארד שקל.

אורי אוריאל: זה גורם לי לאיזו עצבנות.

אורי אוריאל: בנושא התעסוקה.

אורי אוריאל: חז"ל אומרים שהבטלה היא אם כל חטאת.

אורי אוריאל: אדם יושב בביתו שלא באשמתו.

אורי אוריאל: זה לא שהוא נרפה, זה לא שהוא לא עבד.

אורי אוריאל: הוא היה מצוין ולא רק זאת הוא גם עזר לאחרים.

אורי אוריאל: חלק גדול מתושבי גוש קטיף היו עוזרים לעיירות שמסביבם.

אורי אוריאל: לא לעזה ולחאן יונס אלא לשדרות, לנתיבות.

אורי אוריאל: לפתע הם הפכו להיות אלה שמקבלים חבילות לחגים.

אורי אוריאל: יושבים בבית, מתחילים קצת להציק לאישה, לילדים.

אורי אוריאל: בקיצור מתפתח תהליך קשה ביותר.

אורי אוריאל: תעסוקה זה אחד הדברים הכי קשים כי האנשים כבר בני חמישים.

אורי אוריאל: הם היו חקלאים.

אורי אוריאל: מה הם יעשו עכשיו?

אורי אוריאל: הם לא למדו להיות פקידים או מהנדסים.

אורי אוריאל: בעיה אמיתית.

אורי אוריאל: עכשיו נעשו מאמצים.

אורי אוריאל: אני צריך להגיד את זה בישרות על ידי משרד התמ"ת ורענן דינור כן עשו מאמצים.

אורי אוריאל: ועדיין רבים וטובים ללא עבודה.

אורי אוריאל: אני יוצא מתוך הנחה שהמערכת עשתה הרבה מאוד והיא רוצה לעשות.

אורי אוריאל: זה לא עניין של רשעות, זה לא עניין של רוע לב.

אורי אוריאל: זה קשה.

אורי אוריאל: בסדר אז זה קשה.

אורי אוריאל: הגירוש כולו היה קשה.

אורי אוריאל: צריך לעשות פה עוד מאמץ.

אורי אוריאל: יש הצעה לתת תקציב תעסוקתי שזו עמותה בהתנדבות שבראשה עומד הרב רימון שקיבל את פרס הנשיא.

אורי אוריאל: קיבל הוקרה מאחרים.

אורי אוריאל: ההחלטה הזאת היתה מונחת על שולחן הממשלה.

אורי אוריאל: אדוני המכובד היושב ראש אתה יודע למה היא לא עברה?

אורי אוריאל: היא לא עברה כי הוחלט שזה יהיה עונש למתיישבים ולח"כים שזירזו את חוק החקלאים בוועדת הכספים.

אורי אוריאל: זה היה מין שוט עלינו ועליהם, על המתיישבים.

אורי אוריאל: כי הממשלה כבר הכינה הצעת מחליטים לתת את הסכום שלה, נדמה לי 18 מיליון ותעסוקתית היו צריכים להביא 18 מיליון והיתה קופה רצינית שהתעתדה לעשות קורסים וכל מה שצריך.

אורי אוריאל: אני מציע שהוועדה תקרא היום להוריד את הסנקציות.

אורי אוריאל: זה הוסכם.

אורי אוריאל: זה היה נראה כדבר נכון.

אופיר אקוניס: מתי זה עבר בממשלה?

דורון בן שלומי: זה עבר שוב במרץ 2009.

דורון בן שלומי: לא היה תקציב מדינה.

דורון בן שלומי: מתקציב המדינה של ה-18 מיליון שוחרר מיליון שקל נכון לפני כמה שבועות, זה יצא למכרז.

אורי אוריאל: אני מעדכן בעוד דבר אחד ואחרי זה שתי הצעות.

אורי אוריאל: מנהלת ההקמה שהעלה דורון במזרח לכיש.

אורי אוריאל: אתמול שוחחתי עם מנכ"ל משרד השיכון והוא אמר לי שהוא מטפל בשתי בעיות.

אורי אוריאל: האחת יש איזו גיבנת של 4 חודשים בגלל איזושהי בעיה בחוזה.

אורי אוריאל: לא נלאה את כל הציבור פה.

אורי אוריאל: וגם מטפל בזה שהמנהלת תמשיך לעבוד מול החשב הכללי ועם גורמים אחרים.

אורי אוריאל: אני לפחות התרשמתי שהמנכ"ל רוצה מאוד לסדר את זה והוא פועל לסדר את זה.

אורי אוריאל: נקווה שבזמן הקרוב זה אכן ייפתר.

אורי אוריאל: שתיים, שלוש הצעות לשיפור המצב.

אורי אוריאל: האחת, אני מציע שהוועדה תקרא לממשלה לפתור את כל העבודות שקשורות בעניין שיקום ישוב המגורשים, לפטור אותם ממכרז.

אורי אוריאל: זה לא חקיקה.

אורי אוריאל: ישנו נוהל כזה במשרד האוצר.

אורי אוריאל: משרד האוצר מסביר שאם לא יהיו מכרזים אזי המכרזים יהיו בשמיים, יעלה לנו פי שתיים.

אורי אוריאל: לא היה, לא נברא, אפילו לא משל היה בעיניי.

אורי אוריאל: כי בסוף מה זה שאומרים פטור ממכרז?

אורי אוריאל: זה לא שזורקים איזה סכום כי מישהו רוצה.

אורי אוריאל: לוקחים מכרזים אחרים מאזור דומה, משווים ואומרים זה ככה או ככה.

אורי אוריאל: אף אחד לא אמון פה לבזבז את כספי הציבור.

אורי אוריאל: מצד שני זה יכול לחסוך בין חצי שנה לשנה בכל דבר כי כידוע המכרז לוקח הרבה זמן ואז יש מישהו שהפסיד מערער ואז הוא הולך בג"ץ, עכשיו תחפש את עבודות העפר באחד הישובים.

אורי אוריאל: זה דבר אחד.

אורי אוריאל: דבר שני, אולי אפשר להיעזר במשרד הביטחון שיש לו מכרזים כוללים.

אורי אוריאל: הוא לא עובד פר פרויקט אלא יש לו מכרזי עבודות עפר, מכרזים לבניית בתים, מכרזים מוכנים.

אורי אוריאל: אם אפשר היה להשתמש בזה.

אורי אוריאל: זה בעצם מה שעשו בניצן.

אורי אוריאל: שאתה שואל את עצמך מה קרה בניצן שזה הוקם מהר ולמה משרד הביטחון היה מעורב שם, איך משרד הביטחון מקים מעברות למפונים, כי יש לו פטור ממכרזים.

אורי אוריאל: הוא עובד עם מכרזים כוללים.

אורי אוריאל: יש לו גמישות תקציבית.

אורי אוריאל: הוא לא תלוי בשני מיליון שקל עכשיו להעביר מפה לפה במשרד האוצר וועדת הכספים וכל העולם ואשתו.

אורי אוריאל: פשוט עובד.

אורי אוריאל: אם ישתמשו בכלים האלה לפי דעתי שהם כלים חוקיים קיימים על המדף, לא צריך להמציא, לא צריך לחוקק.

אופיר אקוניס: אתה רוצה להחיל את זה על כולם?

אורי אוריאל: על כל מי שקשור להתנתקות שישתמשו בכלים האלה.

אורי אוריאל: דבר אחרון, אפשר לסיים את כל העניין התקציבי תוך שבוע ימים בישיבה בחדר סגור, נציגי מתיישבים, אוצר, ראש הממשלה ונציגי הכנסת לצורך העניין.

אורי אוריאל: אפשר אולי בלעדינו.

אורי אוריאל: אם מישהו מחליט לסיים את זה.

אורי אוריאל: עכשיו אי סיום המצב, החלופה היא שזה יעלה פי שתיים או פי שלוש.

אורי אוריאל: שאף אחד לא יתבלבל בעניין.

אורי אוריאל: זה לא שחוסכים פה כסף.

אורי אוריאל: שלא תהיה שום אי הבנה.

אורי אוריאל: אני אומר כי היינו בסרט הזה.

אורי אוריאל: אביגדור יצחקי ואנוכי.

אורי אוריאל: חבר הכנסת לשעבר.

אורי אוריאל: וסיכמנו את כל התביעות האישיות.

אורי אוריאל: לא חקלאים, לא תעסוקה, לא מפעלים.

אורי אוריאל: וזה כתוב בהסכם.

אורי אוריאל: זה לא שאני לא זוכר טוב.

אורי אוריאל: זה כתוב.

אורי אוריאל: עכשיו לא רוצים.

אורי אוריאל: נהנים.

אורי אוריאל: כולם מתווכחים כאילו שתחסכו כסף.

אורי אוריאל: אז אני מודיע פעם עשירית ולפרוטוקול לא תחסכו כסף.

אורי אוריאל: היום אפשר לגמור את זה.

אורי אוריאל: אנחנו דיברנו על כמה מאות מיליוני שקלים.

אורי אוריאל: אמרנו שלא בצדק, זה לא צודק, אבל אנחנו מוכנים לפרוש את זה על שנתיים, שלוש.

אורי אוריאל: כי אם זה מגיע להם אז הם צריכים לקבל את זה עכשיו והיום.

אורי אוריאל: אתמול.

אורי אוריאל: סדר.

אורי אוריאל: יש מצב כלכלי נתון.

אופיר אקוניס: פרישה זה דבר מקובל בימים האחרונים.

אורי אוריאל: זה יכול להיות מקובל.

אורי אוריאל: כל מיני דברים.

אורי אוריאל: יש הסכמה עכשיו.

אורי אוריאל: מי שיגיד מהאוצר או מכל מקום אחר שמדינת ישראל לא יודעת להכיל אירוע תקציבי של 150 או 200 מיליון שקל בשנה בנתונים הקיימים היום במשק הישראלי טועה ומטעה.

אורי אוריאל: אין לזה שחר.

אורי אוריאל: זה קורה פה כל יום כמעט.

אורי אוריאל: ודאי בעונת התקציב.

אורי אוריאל: מה שפה התרוצץ הלוך ושוב.

אורי אוריאל: רק זה לא עלה.

אורי אוריאל: ומה חשבתם שזה לא יעלה?

אורי אוריאל: מה הרווח?

אורי אוריאל: אולי מישהו פעם יסביר לי מה הרווח מההתמודדות הזאת מהורדת הידיים?

אורי אוריאל: אני מוכרח לומר שאני לא מבין.

אורי אוריאל: יהיה מזה הרבה התמרמרות, הרבה תסכול, הרבה כעס, ברכה והצלחה זה לא יביא, אבל בסוף זה ייפתר.

אורי אוריאל: השאלה כמה ייסורים צריכים לעבור בדרך.

אורי אוריאל: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אבי פרחן בבקשה.

אופיר אקוניס: אתה כבר למוד פינויים אם אינני טועה.

אופיר אקוניס: אולי תשתף אותנו בניסיונך.

אופיר אקוניס: אם תוכל גם להשוות שכדי שאם היה העבר מצב שהוא יותר טוב בעיניך מהמצב הנוכחי אז אולי תשתף אותנו בניסיונך בהתייעלות.

אבי פרחן: בהחלט אדוני.

אבי פרחן: אדוני היושב ראש, חברי הוועדה וחבריי העקורים.

אבי פרחן: החודש ימלאו 4 שנים מאז נעקרנו וגורשנו מבתינו בגוש קטיף.

אבי פרחן: לחלקנו כאמור כמו שאמר היושב ראש זו עקירה שנייה.

אבי פרחן: גורשנו מחבל ימית באפריל 82, אז כבר באוקטובר 82, בחול המועד סוכות תשמ"ג הנחנו אבן פינה ושוקמנו על ידי ממשלת בגין זכרונו לברכה באילי סיני.

אבי פרחן: עם כל הביקורת שלי על ממשלת בגין שיצרה את התקדים המסוכן של שטחים תמורת שלום ממשלת בגין ידעה לשקם אותנו, איך הוא אמר, בנדיבות, ביעילות, במהירות.

אבי פרחן: חלפו 4 שנים בהם אנו חיים מתגוררים כפליטים בארצנו עם המכולות, קונטיינרים והציוד המתבלה בתוכם בחצרות הבתים השכורים.

אבי פרחן: חלקנו כבר החליף שלוש, ארבע פעמים את הדירות השכורות האלה.

אופיר אקוניס: איפה אתה גר עכשיו?

אבי פרחן: אני היום מפוזר בשדרות וחלק מהמשפחה בכרמיה וגם בכרמיה אנחנו מאוימים בגירוש.

אבי פרחן: חלקנו גורשנו.

אבי פרחן: כשמדברים בתקשורת ומנהלת סל"ע מפיצה מספרים וסכומים על ההתנתקות וכמה עלתה ההתנתקות צריך להבין שמהכסף שלנו, מהדם שלנו נבנו שכונות במפלסים, בכרמיה, באור הנר וכמובן את ניצן חוץ מההוצאות לקבלנים והפינוי והביזוי וכל העסק.

אבי פרחן: מנפנפים בסכומים ומחלקים את זה למשפחות.

אבי פרחן: אומרים לי בתוכנית עם ירון לונדון קיבלתם כל משפחה 4 מיליון שקל.

אבי פרחן: רבותיי, הכול כבר נאמר, הכול נכתב, הושגו כל ההבנות עם כל הגורמים והיום יש לפעול לחתום על ההסכמים להוציא סוף סוף את ההעתקות אל הפועל.

אבי פרחן: למשל לגבי ההעתקה שלנו.

אבי פרחן: בשעתו קיבלתי כל מיני הצעות.

אבי פרחן: עליתי לירושלים עוד הפעם.

אבי פרחן: חזרתי על הסרט עם דגל הלאום.

אבי פרחן: הפעם במרחק יותר קצר מאילי סיני לירושלים.

אבי פרחן: קיבלתי כל מיני הצעות.

אבי פרחן: אחת מהן היתה לגבעת אולגה.

אבי פרחן: שנה וחצי טחנתי מים על גבעת אולגה.

אבי פרחן: זה התקדם כל עוד אריק שרון היה בתפקיד.

אבי פרחן: כנראה הרגיש מחויבות מוסרית ודחף לעשות את זה.

אבי פרחן: ברגע שהוא נרדם הפקידים נרדמו אחריו וקיבלו ביטחון ואמרו לי אתה מטפס על קיר חלק, תלך לקיבוץ נווה ים.

אבי פרחן: הממשלה הציעה לי לך תשתקם בנווה ים.

אבי פרחן: אמרו לי פה אנחנו עומדים לאשר לך, תוך שנה אתה תבנה את ביתך.

אבי פרחן: הלכתי לקהילה שמנתה אז 31 משפחות ואמרתי רבותיי, אחרי דיונים והכנה, אמרתי רבותיי אנחנו הולכים לנווה ים.

אבי פרחן: יש שם קיבוץ במשבר.

אבי פרחן: 50 חברים סך הכול.

אבי פרחן: אנחנו קהילה במשבר.

אבי פרחן: מה יותר פשוט שמינוס ומינוס יהיה פלוס.

אבי פרחן: מה עוד ששמה יש הרחבה ומינהל מקרקעי ישראל שהנציגים שלו אני רואה אותם פה מקבלים כחצי מההרחבה הזאת 170 מגרשים בערך למכירה וכולם מרוויחים בעסק הזה.

אבי פרחן: הממשלה משקמת קיבוץ כושל מבחינה חברתית וקהילתית, משקמת עקורים וגם מכניסה כסף לקופת המדינה.

אבי פרחן: קופת המדינה לא כל כך מדאיגה אותי.

אבי פרחן: מדאיג אותי מה שקורה פה עם האנשים.

אבי פרחן: אני רוצה להדגיש כי גם לאחר חתימת ההסכמים שייחתמו אני מקווה בימים הקרובים, כך אני מקווה, ואנחנו נשמע אחר כך מהגברת שולה בן צבי איפה זה עומד, ייקח עוד 3 שנים לפחות עד שאבי פרחן וחבריו יהיו בבית.

אבי פרחן: יש לסיים את התכנון המפורט.

אבי פרחן: את התב"ע, ואת הביוב, ואת הכבישים, ואת החשמל, ואת התשתיות.

אבי פרחן: עם מכרזים אנחנו מכירים את הבירוקרטיה הישראלית.

אבי פרחן: מכרזים וכולי.

אבי פרחן: ואחר כך עד שאתה בונה בית לוקח מהיום עוד 3 שנים.

אבי פרחן: כלומר 7 שנים, אלה 7 שנים הרעות שאנחנו פליטים בארצנו.

אבי פרחן: מכובדיי חברי הוועדה, לפני כמעט שנתיים, כ"ד כסלו תשס"ח, 4 בדצמבר 2007 למניינם, הוועדה הזו בראשות חבר הכנסת היום השר גלעד ארדן דנה בשורה של נושאים לבחינת פתרונות לעקורי גוש קטיף.

אבי פרחן: בין היתר לקהילת אל הים המיועדת לקיבוץ נווה ים ואני מפנה אתכם לפרוטוקול 417 של הוועדה, עמודים 23-45 תמצאו שמה, הכול שמה נאמר.

אבי פרחן: כולל מה שצביה אמרה ומה שאמר אפרתי בשעתו וכולי וכולי.

אבי פרחן: באותו ישיבה דובר על ועדת משנה של ועדת הכלכלה למעקב על ביצוע העתקות.

אבי פרחן: באשר להעתקת קהילת אל הים לקיבוץ נווה ים ובכלל אני מבקש מהוועדה באמת אני חושב שכלי יעיל שהוועדה הזאת תמנה ועדת משנה שתעקוב יום יום מה קורה איתנו, מה קורה עם ההעתקות.

אבי פרחן: לגבי נווה ים בתכל'ס.

אבי פרחן: גובשו הבנות לקראת חתימה על הסכמים בין מנהלת סל"ע, קיבוץ נווה ים, קהילת אל הים, ולפני כשבועיים גם עם מינהל מקרקעי ישראל יש הבנות, ב-19 ליולי 2009 למניינם נערכה ישיבה של כל הגורמים הללו ובעזרת השם אני מבין שההבנות שגובשו שם צריכות לבוא למינהל מקרקעי ישראל או בהחלטת ממשלה.

אבי פרחן: ופה צריך להשלים את הדבר הזה.

אבי פרחן: להקציב לוח זמנים צפוף ולסיים.

אבי פרחן: אנחנו כולנו עוד מעט יוצאים לחופשות קיץ ואחר כך חופשות החגים ואנחנו נשארים בדירות השכורות עם הקונטיינרים.

אבי פרחן: מניסיון שיקום שלי לאחר העקירה מימית למדתי כי בשעה שאתה עולה לקרקע בה אתה עתיד לבנות את ביתך אתה מתחיל להשתקם נפשית ופיזית.

אבי פרחן: ככה עלינו, אורי אריאל היה מזכ"ל אמנה בשעתו, עלינו שתי משפחות לאילי סיני, בראונים, השם אורי בראון זכרונו לברכה, מים מיכל של קוב, וככה התחלנו להשתקם וברגע שהיינו על הקרקע התחיל השיקום הנפשי והפיזי.

אבי פרחן: אני קורא לוועדה לפעול מול הממשלה והגורמים הנוגעים להעמיד לקבוצת החלוץ 15 מבנים בבנייה מתועשת.

אבי פרחן: אני מדגיש אנחנו מוכנים להיות שותפים בעלויות.

אבי פרחן: ולהציבם במיידי באתר הקבע כך שקבוצת החלוץ תעלה לשטח לפני פתיחת שנת הלימודים ובעזרת השם כמו שחנכו את אילי סיני בחול המועד סוכות, בחול המועד סוכות הבא בעזרת השם, ביחד אני מזמין אתכם לחנוך את השכונה הזאת בקיבוץ נווה ים.

אבי פרחן: שתיים, להורות למינהל מקרקעי ישראל המקבל לידיו במסגרת ההבנות כמו שאמרתי כמחצית מאדמות הקיבוץ לתקצב ולהיכנס במיידי לתכנון המפורט של תוכניות ההרחבה של קיבוץ נווה ים.

אבי פרחן: עד היום כל התכנון שנעשה נעשה מתקציבים מהגורן והיקב, מהמועצה כמה גרושים, ממשרד השיכון, מחוז חיפה שהוא נתן וצריך להזכיר את זה שהמינהל ייכנס לעובי הקורה.

אבי פרחן: להורות לממשלה ולמינהל מקרקעי ישראל להקצות משאבים הדרושים למשרד הבינוי מחוז חיפה לפיתוח כולל של התוכנית שעומדת להפקדה בימים הקרובים.

אבי פרחן: מכובדיי, הממשלה ידעה להקים תוך חודשים ספורים שכונות כמו שאמרתי בקיבוץ מפלסים, אור הנר, כרמיה, השכונה הגדולה בניצן תוך שינוי יעוד קרקע מחקלאות לבנייה, הקצאת משאבים ואישור תוכניות.

אבי פרחן: אין סיבה שאנחנו 4 שנים נמשיך להתגלגל.

אבי פרחן: הממשלה יודעת לעשות.

אבי פרחן: היועצים המשפטיים והגורמים הממלכתיים כשהם רוצים יודעים למצוא את הסיבות, הטיעונים המשפטיים למה כן לבצע.

אבי פרחן: לצערי כשהם רוצים למנוע הם גם יודעים איך למצוא את הסיבות והטיעונים למה לא לבצע.

אבי פרחן: עד היום נתקלנו שהגורמים הללו בעצם מייעצים איך לא לבצע.

אבי פרחן: אני רוצה לדבר גם בשם חבריי שלא מאוגדים בקהילות.

אבי פרחן: מה שנקראים הפזורה.

אבי פרחן: כאלה שלא הולכים להעתקה.

אבי פרחן: אני רוצה להגיד לכם, סלח לי חבר הכנסת אריאל הבעיות האישיות לא נפתרו.

אבי פרחן: הבעיות האישיות עוד יצוצו וצצות.

אבי פרחן: הישובים הקהילתיים, דוגית, אילי סיני, ניסנית, נווה דקלים, חוק פינוי ביזוי מה שאנחנו קוראים מאמלל אותה.

אבי פרחן: ראה מה שקורה עם אנשי בוסתן הגליל.

אבי פרחן: שמה יש הכול.

אבי פרחן: תוכניות, מגרש, הכול, האנשים לא יכולים לבנות בית.

אבי פרחן: אני באמת קורא לך אדוני היושב ראש למנות ועדת משנה כזאת שהיא תעקוב יום יום ואם צריך תכפה.

אבי פרחן: ראש הממשלה בשעתו כשנפגשנו איתו בהיותו ראש האופוזיציה אמר לנו שרק תיקוני חקיקה יוציאו את העגלה הזאת מן הבוץ.

אבי פרחן: ואני קורא לך ולחברי הכנסת ולכל הקואליציה ולראש הממשלה באמצעותך לשלוף את חוק מפוני סיני מהמגירה, לאמץ אותו.

אבי פרחן: אני אומר לך שזה יפתור את כל הבעיות.

אבי פרחן: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: דני מורביה בבקשה.

אופיר אקוניס: יש את חברי ועד ארז.

אופיר אקוניס: אולי כדאי שאחד רק ידבר.

אופיר אקוניס: אחרי זה נתחיל לשמוע לפי סדר את התייחסויות המשרדים.

אופיר אקוניס: דני בבקשה.

דני מורביה: אני רוצה לדבר קודם כל על ההתייחסות בכלל של הממשלה, של המדינה לכל ההתנהלות הזאת.

דני מורביה: אין ספק בתחילת הפינוי הכול נעשה נכון, עבד נכון, מבחינת הביצוע בשטח הכול טוב ויפה.

דני מורביה: עד 2006 מנכ"ל משרד ראש הממשלה היה אחראי על כל הפעולות ישירות מול כל משרדי הממשלה.

דני מורביה: כשהתחילה ועדת חקירה של מלחמת לבנון השנייה העסק התחיל להתפורר והפסיק לעבוד כמו שצריך.

דני מורביה: אני זוכר ישיבות אצל מנכ"ל משרד ראש הממשלה יחד עם כל משרדי הממשלה כי צריך להבהיר שפה הרבה משרדים, משרד השיכון, מנהלת סל"ע, משרד החינוך, משרד החקלאות, ברגע שכולם יושבים יחד תחת מטריה אחת אפשר לקדם ואפשר לבצע דברים ולפתור חסמים.

אופיר אקוניס: מנכ"ל משרד ראש הממשלה היה מכנס ישיבות בהשתתפות כל הגורמים?

דני מורביה: כל הגורמים כולל נציגי ישובים.

דני מורביה: בעקבות ועדת החקירה של מלחמת לבנון השנייה פתאום העסק התחיל להתפורר, הפסיקו ישיבות.

דני מורביה: פחות התעסקו בעניין ולדעתי מאז כל העסק רק מדשדש.

דני מורביה: זה לא חודש.

דני מורביה: פעם או פעמיים לא יותר מזה.

דני מורביה: לפחות אצל איל גבאי לא כונס מעולם.

דני מורביה: לדעתי זאת חובתו.

דני מורביה: אני כתבתי לו מכתב.

דני מורביה: הוא צריך לעשות את זה מחדש.

דני מורביה: לכנס את כל משרדי הממשלה ויש חסמים.

דני מורביה: אני לא אומר שהמפונים צודקים בכול.

דני מורביה: צריכים לכנס, לשמוע את הבעיות ולקדם את הדברים.

דני מורביה: כי כל משרד מאשים את האחר ובגלל זה מתעכב.

דני מורביה: כשאתה מכנס את כולם אתה יודע בדיוק למה זה מתעכב.

דני מורביה: נושא מזרח לכיש.

דני מורביה: זה הקמת חבל ארץ.

דני מורביה: מזרח לכיש זה שונה מרוב המקומות.

דני מורביה: אולי חלוציות דומה.

דני מורביה: הקמת ישובים חדשים זה לא דומה להרחבות.

דני מורביה: זה שונה גם מבחינה תקציבית, מבחינה תכנונית.

דני מורביה: אנחנו כמועצה, אנחנו לא מועצה חזקה, אנחנו מועצה חלשה.

דני מורביה: היא היום מאוזנת אבל לא מעבר לכך.

דני מורביה: היא לא יכולה להקים חבל ארץ בכוחות הכספיים שלה.

דני מורביה: אנחנו בכלל דורשים להקים, להקים זה לא רק להקים ישובים, זה לבנות תשתית נכונה שמחר זה לא יהיה מעברות עם חסר.

דני מורביה: אם זה מבני ציבור ואם זה דברים אחרים שהכול ינוהל כמו שצריך.

דני מורביה: אני פניתי לבוא להגיד לפחות הממשלה הנוכחית.

דני מורביה: אני לא רואה שדברים זזו יותר טוב מקודם אלא פחות טוב.

דני מורביה: כן צריך לרכז את העניין הזה ואפשר למצוא פתרונות.

דני מורביה: כרגע כולם מתחמקים.

דני מורביה: אני לוקח אצלי במועצה, יש לי את ישוב קטיף שנמצא באמציה.

דני מורביה: מתוך 80 משפחות 60 משפחות גרות שם.

דני מורביה: נכון התחילו עבודות פיתוח בחזן ובמרשם.

דני מורביה: בחרוב יש בעיות אבל אני לא יודע אם זה המקום להיכנס לכל הדברים הקטנים.

דני מורביה: אבל נושא של קטיף.

דני מורביה: יש דברים שאני כראש מועצה הגענו לסיכומים עם מנהלת סל"ע, עם המפונים ועם מושב אמציה.

דני מורביה: צריך להבין שכל ההתנהלות בכלל מול מושב אמציה התחילה עוד בכלל לפני הפינוי.

דני מורביה: שלושה חודשים לפני הפינוי.

דני מורביה: כבר אז אני אמרתי, תשובה לחבר הכנסת אריאל, אז אני אמרתי מיליון דולר לכל משפחה זה יותר זול מכל מה שעושים.

דני מורביה: אנחנו רואים שכבר עברנו את המיליון דולר למשפחה, אם מחלקים את ההוצאות שהוציאה המדינה.

דני מורביה: בזמנו אני הצעתי אז לקנות את אמציה בדגם שומריה.

דני מורביה: ואז אמרו לא, שומריה זה כישלון.

דני מורביה: זה טעות.

דני מורביה: אסור לעשות.

דני מורביה: היום באים אומרים כמה שומריה זה מוצלח וטוב.

דני מורביה: אנחנו כמועצה הבאנו תוכנית עסקית של המדינה, יוצא יותר טוב מזה.

דני מורביה: אז אמרו זה לא מוסרי.

דני מורביה: כלכלית זה היה הדבר הכי נכון.

דני מורביה: היה פותר את הכול.

דני מורביה: אבל אנחנו אחרי עכשיו.

דני מורביה: וגם הנושא של אמציה עם קטיף לדעתי צריך לדעת להפריד.

דני מורביה: בין היתר יותר מדי יועצים משפטיים מנהלים אותנו.

דני מורביה: החלטות צריכות להיות בדרג המקצועי.

דני מורביה: יועצים משפטיים צריכים לעזור לנו לפתור את הבעיות.

דני מורביה: לא ליצור את הבעיה.

דני מורביה: בהסכם עם אמציה וקטיף יש הסדר.

דני מורביה: יש הסכם עקרונות מסודר שאפשר לחתום עליו.

דני מורביה: נכון יש עוד חילוקי דעות.

דני מורביה: את חילוקי הדעות נשים בצד.

דני מורביה: אל תגיד עד שאני לא פותר את אחרון הבעיות אני לא מתחיל.

דני מורביה: פה אני צריך היום פתרון שיתחילו לבנות.

דני מורביה: ואז תמיד פעם אמציה אשם, פעם קטיף, פעם מנהלת סל"ע, פעם משרד השיכון.

דני מורביה: צריך לבוא להגיד על מה שיש הסכמות בואו נסגור.

דני מורביה: חילוקי דעות אין בעיה לא מקיימים.

דני מורביה: מה שיש חילוקי דעות שמים בצד.

דני מורביה: בואו נמשיך לרוץ.

דני מורביה: זה אפשרי אם מנכ"ל משרד ראש הממשלה ייקח את זה על עצמו.

דני מורביה: לדעתי בישיבות צפופות אפשר לגמור את זה בחודש.

דני מורביה: את רוב המחלוקות.

אופיר אקוניס: הצעתך היא שמנכ"ל משרד ראש הממשלה, כמה ישיבות אתה מציע?

אופיר אקוניס: מה היתה תדירות הישיבות?

דני מורביה: פעם בשבועיים ישיבה ולדעתי אנחנו בארבע פגישות יכולים לסיים את הכול.

דני מורביה: פשוט יש חוסר אמון איום גם בישוב.

דני מורביה: אני מנהל משא ומתן עם ישוב כמו אמציה.

דני מורביה: אני בא מוריד אותם בדרישות מהסכמים שחתם איתם יונתן בשיא.

דני מורביה: עכשיו הוא מפחד.

דני מורביה: הוא אומר אני יורד איתך אחורה אחר כך באים אליי.

דני מורביה: הגענו לפה, בואו נרד חזרה עוד פעם.

דני מורביה: אני מבין אותם.

דני מורביה: רק בפגישה משותפת אפשר לסגור את הדברים.

אופיר אקוניס: כן.

אופיר אקוניס: אני אעדכן גם.

אופיר אקוניס: חבר כנסת אריאל דיבר על שיחתו עם המנכ"ל.

אופיר אקוניס: אני דיברתי עם שר הבינוי והשיכון בסוף השבוע.

אופיר אקוניס: הוא אמר לי שלגבי המנהלת אין שום כוונה לסגור את מנהלת לכיש.

אופיר אקוניס: יש שם איזו בעיה נפרדת שאנחנו לא נרחיב לגבי הרשות, אבל לגבי המנהלת אין שום כוונה לסגור אותה.

אופיר אקוניס: היא תמשיך ותפעל.

אופיר אקוניס: היא הרי עושה עבודה חשובה.

אופיר אקוניס: היא לא פועלת סתם.

אופיר אקוניס: היא עובדת.

אופיר אקוניס: ואני התרשמתי גם שהיא מקדמת.

אופיר אקוניס: אני מוכרח להגיד לכם.

אופיר אקוניס: אני סמוך ובטוח שהודעתו של שר הבינוי והשיכון תבוא גם לידי ביטוי בדברים של נציגי משרדו.

אופיר אקוניס: תודה רבה דני.

אופיר אקוניס: יוסף דיין ואחר כך נתחיל את סבב המשרדים.

יוסף דיין: אני פועל בכמה דברים.

יוסף דיין: אני הייתי בניסינית 15 שנה ומגורש משם, ובארז הייתי 35 שנה.

יוסף דיין: אני מובטל היום.

יוסף דיין: אני בהתנדבות משכיר בקיבוץ כרמיה שזה היום אתר זמני עדיין שבעוד שנה אנחנו נגורש רסמית משם.

יוסף דיין: שאר הקהילות יצטרכו למצוא פתרונות כי אתר הקבע שלהם לא מוכן.

יוסף דיין: הם גם לא מוכנים למכור לנו את הקרווילות.

יוסף דיין: בעוד שנה מנהלת סל"ע חתמה 8 שנת 2010 זה התאריך האחרון שהיא משכירה לקיבוץ.

יוסף דיין: והקיבוץ לא מוכן להמשיך להשכיר לנו.

אופיר אקוניס: אתה חושב שאם לא יימצא פתרון אתם תגורשו משם?

יוסף דיין: כן.

יוסף דיין: זה כבר קרה בעבר, וכבר נלחמנו.

דורון בן שלומי: שמה זה לא אתר של המדינה.

דורון בן שלומי: המדינה יזמה איתו יחד עם קבלן פרטי והיא שכרה אותו לתקופה של שנתיים בלבד אם אופציית הארכה.

דורון בן שלומי: אם הקבלן הזה מוכר דירות לאנשים פרטיים אותם אנשים פרטיים באים ואומרים,

אופיר אקוניס: האם יש אפשרות להמשיך בשכירות?

יוסף דיין: הקיבוץ ינסה להוציא הרבה כסף מהמדינה וסביר להניח שימצאו פתרונות בכסף גדול.

יוסף דיין: הם כבר מקבלים 14 אלף שקל למשפחה לשנה, מה שבחוק פינוי פיצוי לא מקבלים את זה אנשים רגילים שיושבים באשקלון או משהו כזה.

יוסף דיין: בגלל הלחץ של הקיבוץ, בגלל לחצים שלנו.

יוסף דיין: זה בנושא של כרמיה.

יוסף דיין: הם מוכרים את הקרווילות למפונים.

יוסף דיין: הם לא מוכנים למכור את הקרווילות.

יוסף דיין: יש שם אנשים שהם בלתי זכאים ואפילו שמינהל מקרקעי ישראל חייב אותם הם לא מוכנים למכור.

יוסף דיין: זה נושא של כרמיה.

יוסף דיין: אתר הקבע הרצוג אשקלון שאני מוביל עם 140 משפחות ועם 90 בנים ממשיכים שיהיו בעתיד.

יוסף דיין: 140 משפחות הגרלנו, התחלנו לבנות.

יוסף דיין: הבנים הממשיכים אני לא מוצא עדיין פתרון ולדעתי זה משהו רוחבי מאוד לכל הגוש שנתנו לילדים ב-60 אלף שקל מגרש בגוש.

יוסף דיין: היום גם 300 ו-400 וכולי, אין לזה פתרון, אפילו שיש מגרשים עומדים להגרלה, אנחנו לא מוצאים פתרון מבחינה כספית איך זה ילך.

יוסף דיין: בכלל לבנות את הבית.

יוסף דיין: לבנות את הבית עם 140 משפחות שלנו עשו הגרלות.

יוסף דיין: אני לא רואה 30% שיבנו שמה בגלל הכסף.

יוסף דיין: לבנות בית היום כולל שטח זה מיליון וחצי שקל.

יוסף דיין: לא פחות.

יוסף דיין: לפי תחשיב שלנו עם ועד ישובי גוש קטיף שאני חבר בו, עם רואה חשבון הגענו למסקנה שממוצע קיבלו 950 אלף שקל המשפחות.

יוסף דיין: לבנות בית עולה מיליון וחצי כולל שטח.

יוסף דיין: חסר חצי מיליון שקל למשפחה לבנות.

יוסף דיין: כך ש-30% באתר שהוא יפיפה, מקום מצוין בהרצוג אשקלון אנחנו לא נוכל לבנות שם יותר מ-30% משפחות וחלק גדול יישאר שם עם שלדים.

יוסף דיין: מבני ציבור.

יוסף דיין: המדינה קבעה שנעביר את הנדוניה שלנו מהישובים שלנו לישובי הקבע כמבני ציבור.

יוסף דיין: יש מכשולים גדולים בדרך גם מבחינת מחיר וגם מי שמתעסק בזה ונותן את הרשות להתחיל להקים את מבני הציבור.

יוסף דיין: בהרצוג יש בעיה נוספת של 70 דולר למטר.

יוסף דיין: אנחנו משלמים מס בנייה שבשום אתר באשקלון לא משלמים דבר כזה.

יוסף דיין: המנהלת החילה את זה כחלק כנראה מהפיתוח 70 דולר.

יוסף דיין: משפחה שצריכה לבנות באשקלון היא צריכה להוסיף כמעט מאה אלף שקל רק על דמי היתר שזה כבר נתח די רציני בנושא הזה.

יוסף דיין: שתי מילים על ארז.

יוסף דיין: וחברתי אם תתנו לה לדבר עורכת דין ישראלה.

יוסף דיין: אנחנו פונינו אחרי 35 שנה בחוק פינוי ביזוי נוראי.

יוסף דיין: שמה 50 בעלי עסקים, בעלי מפעלים לא קיבלו את הפיצוי שלהם.

יוסף דיין: חוק מקרקעין אומר קונה מרצון מוכר מרצון.

יוסף דיין: באה המדינה שדדה את המבנים שלנו שהיא שנה לפני זה הם מכרו ב-120 אלף דולר דונם.

יוסף דיין: לבנות היום בניין בערך 500 דולר למטר, בניין פשוט את זה אין לנו.

יוסף דיין: כי לפי החוק יש כאלה שמקבלים אפס ולא מגיעים לשום דבר.

יוסף דיין: אני מבקש להרשות לעורך דין ישראלה שהיא חברתי להמשיך לדבר בנושא.

ישראלה אלימלך: אזור התעשייה ארז כפי שנאמר על ידי חברי הוקם לפני כשלושה עשורים.

ישראלה אלימלך: פעלו בו כמאתיים מפעלים.

ישראלה אלימלך: הוא העסיק 4500 איש.

ישראלה אלימלך: אנחנו נמצאים היום בעיצומו של משבר כלכלי.

ישראלה אלימלך: החיסרון של אזור תעשייה כזה הוא מורגש.

ישראלה אלימלך: אני מדברת על הצד הישראלי.

ישראלה אלימלך: אני מדברת על אזור תעשייה שהעסיק עובדים בלו טק.

ישראלה אלימלך: אם אחוז ההשכלה של היום בוודאי שעם הפרשנות של החוק שלא אפשרה להקים את אזור התעשייה מחדש היא בעוכרינו.

אופיר אקוניס: מה מבחינה ביטחונית אפשר לעשות שם?

ישראלה אלימלך: אני לא מדברת על הבחינה הביטחונית.

ישראלה אלימלך: אני מדברת מבחינת פרשנות החוק ומבחינת הטיפול או העדר הטיפול שקיבלנו ממשרדי הממשלה.

ישראלה אלימלך: מטרת הפיצוי על פי חוק היתה להחזיר את המצב לקדמותו.

ישראלה אלימלך: זאת אומרת לאפשר לישראלי המפונה להקים מחדש את מה שהיה.

ישראלה אלימלך: בפועל זה לא קרה.

ישראלה אלימלך: העסקים לא הצליחו לקום מחדש.

ישראלה אלימלך: מפאת הפרשנות של החוק כפי שהיא פורשה על ידי הוועדות במנהלת סל"ע המצב כיום הוא שמרבית העסקים לא הצליחו לקום מחדש.

ישראלה אלימלך: חלקם קרסו, עובדים פוטרו, חוזים אבדו, ערבויות חולטו, אנחנו 4 שנים אחרי ורוב העסקים לא קמו מחדש, לא חזרו לפעילות יצרנית.

ישראלה אלימלך: עכשיו אנחנו ידענו את זה כבר בשנת 2005, גם עתרנו בעניין הזה לבג"ץ.

ישראלה אלימלך: ב-2006 אומר יונתן בשיא בוועדת הכספים בנושא העסקים אנחנו מרגישים הרבה פחות טוב.

ישראלה אלימלך: יש לנו בעיה.

ישראלה אלימלך: אנחנו לא מצליחים להתגבר על החוק.

ישראלה אלימלך: כך אומר יונתן בשיא.

ישראלה אלימלך: לפני שבוע היינו בוועדת הכספים ושוב חזרנו על אותם דברים של להקים וועדה, של לנסות אולי להגיש מחדש את החוק, התיקון לחוק יישום תוכנית ההתנתקות לעניין עסקים.

ישראלה אלימלך: אנחנו נמצאים באותו מקום.

ישראלה אלימלך: מקום שבו מפעלים שפונו, עסקים שפונו, לא מצליחים לקום מחדש מפאת החוק.

ישראלה אלימלך: וזה עולה לנו כמו שנאמר כאן קודם הרבה יותר, גם מבחינה כלכלית, מבחינת כלכלת ישראל, גם מבחינת העסקים.

ישראלה אלימלך: היום כשהתקשרתי להזמין חברים לבוא נציגי עסקים אני ממש התקשיתי.

ישראלה אלימלך: אני רואה שהם לא מצליחים להקים את עצמם.

ישראלה אלימלך: חלקם נמצאים בחו"ל, חלקם בכלל לא מצליחים לצאת מהבית.

ישראלה אלימלך: אנחנו נמצאים במקומות שאנחנו לא מסתכלים קדימה בכלל.

ישראלה אלימלך: אנחנו מאחור.

ישראלה אלימלך: כשאני שומעת את כל הקשיים של הקמת ישובים מחדש מנהלת סל"ע פרשה את החוק כך שאזור תעשייה ארז הוא לא ישוב מפונה וזאת על אף שבהגדרת החוק ישוב מפונה, כתוב ישוב ישראלי בשטח מפונה, וכאן אזור התעשייה ארז.

ישראלה אלימלך: איתנו לא דיברו בכלל על העתקה, על שטח חלופי.

ישראלה אלימלך: פשוט פרשו את החוק כאילו הוא לא חל עלינו בהקשר הזה.

ישראלה אלימלך: הבעיה המובהקת ביותר היא הבעיה של המבנים.

ישראלה אלימלך: אנחנו מראים מבנים בוועדות, אנחנו מראים תמונות, אנחנו מראים שמאויות.

ישראלה אלימלך: הוועדות מתעלמות מזה כי הפיצוי על פי חוק כפי שהן מפרשות אותו הוא רק לפי הספרים ולכן אנחנו לא מצליחים לבנות מחדש את המפעלים.

ישראלה אלימלך: לא מדובר פה באיזו שאלה הפוכה.

ישראלה אלימלך: הרי איך בודקים שווי של מפעל, בין אם זה מבנה ובין אם זה שווי עתידי?

ישראלה אלימלך: בודקים, לוקחים שמאי.

ישראלה אלימלך: לוקחים הערכה שווי של עסק.

ישראלה אלימלך: את זה מדינת ישראל לא השכילה לעשות.

ישראלה אלימלך: זה יותר מדי מסובך לה.

ישראלה אלימלך: הגם שהיא ניסתה למכור את הנכסים, יש לנו פרוטוקולים של ועדות הכנסת השונות שבהם מדינת ישראל מנסה למכור את המפעלים והיום כשהמפעלים באים לקבל פיצוי בוועדה אומרים המפעל לא שווה שום דבר.

ישראלה אלימלך: אנחנו יודעים מתוך נתוני משרד האוצר כשאנחנו מוכרים מפעל, כשאנחנו מוכרים נכס יש לנו נתוני מס שבח.

ישראלה אלימלך: הנתונים האלה כנראה נעלמו מעיני מדינת ישראל.

ישראלה אלימלך: יש לנו את הנתונים האלה גם מבחינת השמאות שהמדינה עצמה עשתה.

ישראלה אלימלך: מדינת ישראל שלחה שמאים למפעלים לפני ההתנתקות.

ישראלה אלימלך: היא יודעת מה השווי.

ישראלה אלימלך: ומשום מה שמגיע אדם בעל עסק ומבקש את שווי העסק שלו, את שווי המבנה שלו, הוא מקבל תשובה שלילית.

ישראלה אלימלך: זה המצב היום.

ישראלה אלימלך: במצב הנוכחי המפעלים לא יכולים לקום מחדש.

ישראלה אלימלך: הגם שהיתה החלטה, הזכירו פה קודם פטור ממכרז, היתה החלטה לפטור ממכרז ומי שהיה בעל עסק, המפעלים לא הצליחו להשתמש בזה כי הם לא מקבלים פיצוי.

ישראלה אלימלך: גם כשיש פטור ממכרז צריך לשלם הרי את השווי.

ישראלה אלימלך: אפילו זה, אפילו הפטור ממכרז לא עזר לנו.

ישראלה אלימלך: כרגע אנחנו לא מקבלים סיוע.

ישראלה אלימלך: כבר מהתחלה לא קיבלנו סיוע של משרדי הממשלה.

ישראלה אלימלך: גם משרד התעשייה והמסחר לא עמד מאחורינו בעניין הזה גם אם אמרו לי שנפגשו עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה כל שבועיים.

ישראלה אלימלך: אנחנו נפגשנו איתו פעם אחת.

ישראלה אלימלך: כשאני שומעת את הבעיות כאן של הישובים המפונים אנחנו מסתכלים פה עוד מלמטה.

ישראלה אלימלך: אנחנו עוד לא הגענו לשלב הזה בכלל.

ישראלה אלימלך: שוב המשא ומתן וכל הניסיונות להגיע להידברות הם לא צלחו.

ישראלה אלימלך: אני יושבת פה שנה אחר שנה.

ישראלה אלימלך: אני יושבת בוועדת הכספים שנה אחר שנה ואני רואה, ומקימים עוד תת ועדה וכולם מצקצקים בלשונם ומנידים בראשם אבל לא קורה דבר.

ישראלה אלימלך: בעיניי הפתרון הוא רק חקיקה וזה גם משהו שאני לא רואה איך הוא מתקדם בדרך אחרת.

ישראלה אלימלך: אז מה שאנחנו נבקש באמת להגיש מחדש את הצעת התיקון של העסקים המפונים שהוגשה כבר בעבר.

אופיר אקוניס: מי הגיש את זה?

ישראלה אלימלך: חברת הכנסת עמירה דותן.

אופיר אקוניס: זה נפל.

ישראלה אלימלך: נכון.

ישראלה אלימלך: צריך להתחיל את זה מחדש על מנת שבאמת נוכל להקים מחדש את העסקים.

ישראלה אלימלך: שאלת קודם שאלה על ההיבט הביטחוני.

גיא נתנאל: גם אני מפונה מארז ומניסנית.

גיא נתנאל: צריך לעשות סדר בדברים.

גיא נתנאל: בגוש קטיף היתה תעשייה.

גיא נתנאל: דרך אגב תעשייה שנתנה פייט רציני לכל היבוא מסין.

גיא נתנאל: בעלי עסקים בלו טק כמו שמכנים אותם שזה ביתילי, קסטרו, הרבה אנשים שמקיימים תעשיות מסורתיות קרסו בעקבות המשבר שנוצר והפלטפורמה של ארז היתה אחת המוצלחות שהיו, הוא שרד אינתיפאדה מטורפת של שנות האלפיים מי שפה מכיר וזוכר, כולל משבר כלכלי.

גיא נתנאל: דרך אגב ערך הנכסים קפץ אז.

גיא נתנאל: הפלטפורמה הזו יכלה להשתמר מבחינתנו גם ברמה הביטחונית.

גיא נתנאל: אני מג"ד במילואים.

גיא נתנאל: אני קצת מכיר את הסביבה של הגדה ואני יודע איך דברים מתנהלים שם.

גיא נתנאל: אנחנו הצענו לצבא בזמנו גם להשקיע מכספנו כתעשיינים במערכות שיקוף מתוחכמות.

גיא נתנאל: אפרופו הפיגוע האחרון שהיה בארז עם המחבלת המתאבדת היה נמנע אם היינו מקימים את מערך השיקוף כמו שרצינו.

גיא נתנאל: היו תוכניות נורא טובות בהקשר הזה והיו פתרונות אמיתיים.

גיא נתנאל: מה שקרה זה שבאיזשהו מקום מישהו החליט שארז הוא כבר לא המקום הנכון להשקיע בו ואז קרה התדרדרות.

גיא נתנאל: ואז היתה השתלטות של החמאס.

גיא נתנאל: אני יכול להגיד לך בתור אחד שהעסיק מאה עובדים היכולת שלנו להשפיע על דעת הקהל הפלשתינית בסופו של דבר היתה מהמקום הזה.

גיא נתנאל: כי בסופו של דבר לא 5000 כמו שישראלה מתארת פה ניזונו מהתעשייה אלא הרבה יותר.

גיא נתנאל: רק לספר קצת לאנשים פה שהם לא תעשיינים, תעשייה זה לא דבר שאתה מוציא את הפלאג היום, אתה מכניס אותו למקום אחר ואתה מתחיל מחדש.

גיא נתנאל: זה אנשים שבנו מערכת שלמה.

גיא נתנאל: דרך אגב שיש לה גרורות פנימה.

גיא נתנאל: ראשית לתוך מדינת ישראל, פעם שנייה זה לכיוון הפלשתינים עצמם.

גיא נתנאל: לא נדון פה על הרמה הערכית האם זה באמת נכון לתת להם עבודה או לא נכון לתת להם עבודה.

גיא נתנאל: אני יודע שאנשים בישראל התנגדו לסיפור הזה.

אופיר אקוניס: אנחנו חושבים שזה נכון.

גיא נתנאל: אז אם זה נכון אנחנו יכולים להסתכל על ברקן ועל אזור תעשייה נוסף שנמצא באזור אריאל מזרח.

גיא נתנאל: העסקים שמה פורחים ואנשים עושים יצוא.

גיא נתנאל: אפרופו יצוא, היו לנו שמה תוכניות נורא טובות גם עם המסחר בארצות הברית והתחלנו לייצא לארצות הברית.

גיא נתנאל: לי נורא כואב שאנשים מסתכלים עלינו רק בפריזמה הזאת של היית בעל עסק והיו לך פועלים והכול טוב אבל אתה לא יכול להוציא לי את הפלאג.

גיא נתנאל: מי שניהל עסק בחיים שלו מבין אי אפשר להוציא פלאג לעסק.

גיא נתנאל: לנו הוציאו לא רק את הפלאג מהעסק אלא את הפלאג מהחיים.

גיא נתנאל: אנחנו רוצים באמת לשלב את כל הממדים האלה ופתרונות יש.

גיא נתנאל: אני נוגע רגע בהקשר הזה של פתרונות.

גיא נתנאל: אותי לימדו בצבא לעבוד במקביל ושנית לרדת לפרטים.

גיא נתנאל: אני לצערי בכל ההתנהלות הזו של תעשיינים אף אחד לא ירד לפרטים.

גיא נתנאל: כולם דקדקו בפרטים המשפטיים.

גיא נתנאל: כולם באו ואמרו לנו למה אי אפשר.

גיא נתנאל: יונתן בשיא היה אצלי במפעל, ראה ציוד ב-250 אלף דולר.

גיא נתנאל: ראה מפעל של 500 מטר.

גיא נתנאל: שאלתי אותו שאלה פשוטה.

גיא נתנאל: מה אני עושה עם זה?

גיא נתנאל: הוא אמר, תראה, עוד אין חוק.

גיא נתנאל: עוד אני לא יודע.

גיא נתנאל: ביום האחרון הזדרזו לבוא אליי, התקשרו אליי, תהיה במפעל, מגיע צוות שמאים כדי להעריך את הנכס שלי ובסופו של דבר שגיא נתנאל בא ורוצה לשקם את חייו אין לו במה.

אופיר אקוניס: מה אתה עושה עכשיו?

גיא נתנאל: היום אני סטודנט.

גיא נתנאל: משלים תואר במשפטים לצערי.

אופיר אקוניס: דבר טוב.

אופיר אקוניס: הרגע דיברו על הייעוץ המשפטי שהוא כל כך דומיננטי.

אופיר אקוניס: מה אתה מזלזל בעניין משפטים?

גיא נתנאל: אני לא מזלזל.

גיא נתנאל: אני אומר שאני מתחיל ממינוס.

גיא נתנאל: אני היום אחרי שהיה לי עסק מניב, אחרי שיכולתי היום להתפרנס בכבוד, אחרי שהשקעתי עשר שנים מהחיים שלי בבניית מפעל אני במינוס.

גיא נתנאל: אני כן אבקש שבאמת הפעם לקחת את האנשים המקצועיים לטפל בבעיות שלנו ולא אותם מכרזים הזויים שכל מיני אנשים שבסופו של דבר מצאו את מקומם במנהלת סל"ע או מצאו את מקומם בכל מיני מקומות אחרים שהם לא מבינים בתעשייה, הם לא מבינים בחברות.

גיא נתנאל: הם רואים את הדברים מהפריזמה שלהם.

גיא נתנאל: הם רואים את הדברים מבחינה צרה ובסופו של דבר הטיפול לא מקצועי.

גיא נתנאל: אם אנחנו נרים הפעם את הכפפה הזאת אולי יש עוד תקווה לאנשים.

אורי אוריאל: אם אנשי האוצר ואחרים יהיו מוכנים להתייחס להערתו של חבר כנסת אורון שמעיר את זה כבר פעם רביעית.

אורי אוריאל: תמיד נשאר בלי מענה.

אורי אוריאל: ממשיכים.

אורי אוריאל: אני אגיד בשמו.

אורי אוריאל: בעניין הזה יש הסכמה מקצה לקצה שנגרם עוול לאנשי אזור התעשייה ארז.

אורי אוריאל: אומר חבר הכנסת אורון, אני שמטפל בעניין, הוא האיש שמטפל בזה ממש באופן אישי והוא אומר יש עוול שם ויש דרך לפתור אותו.

אורי אוריאל: אבל אין תגובה.

אורי אוריאל: אני לפחות לא שומע תגובה.

אורי אוריאל: אז אולי אומרים אותה בשקט אבל אולי פעם תאמרו אותה פה עכשיו לציבור להצעת אורון.

אופיר אקוניס: אני חושב שמנהלת סל"ע אתם תהיו הראשונים להגיב.

עמית פורת: אני הסגן של איתי.

אופיר אקוניס: בוא תתייחס להערות שהושמעו פה.

אופיר אקוניס: אני מבין שאתם קיבלתם הארכה של שנה מהממשלה.

אופיר אקוניס: היתה הודעת ראש הממשלה לפני שבוע וחצי על פעילות מנהלת סלע.

עמית פורת: לא שאני יודע.

עמית פורת: אנחנו לא יודעים על ההארכה הזאת.

עמית פורת: באופן פורמאלי לא קיבלנו שום הודעה.

אופיר אקוניס: זה היה בתקשורת.

אופיר אקוניס: לא באופן פורמאלי.

אופיר אקוניס: מעניין.

אופיר אקוניס: הערה חשובה.

אופיר אקוניס: זה היה רק בינתיים בהודעה.

אופיר אקוניס: אז מה המצב כרגע?

אופיר אקוניס: אתם צריכים לסיים עד מתי?

עמית פורת: לכאורה ההסכמים מסתיימים בסוף שנה זו.

עמית פורת: לא ידוע לי על משהו מעבר לזה.

עמית פורת: יש דיבורים כמובן על הארכה וכולי אבל לא משהו פורמאלי.

עמית פורת: לפני שאני מתייחס להערות רק כמה נתונים כלליים.

עמית פורת: למעשה במסגרת הפינוי הממשלה התחייבה לשני נושאים עיקריים.

עמית פורת: הנושא הראשון הוא תשלום הפיצויים שהוא תשלום בגין בתי מגורים ועסקים ולהעמיד מגרשים מפותחים למפונים.

עמית פורת: לגבי הפיצויים רק כדי לשבר את האוזן תשלום הפיצויים בגין בתי המגורים הסתיים משהו כלפני שנה וחצי.

עמית פורת: הוועדות, יש עוד ועדה שממשיכה לפעול בעניינים מינוריים בחלק מהעניינים שחוזרים בבתי המשפט וכולי, אבל הפיצויים כפיצויים הסתיימו לפני כשנה וחצי.

עמית פורת: הפיצויים בגין העסקים הסתיימו סדר גודל של כ-80% מהתביעות בגין העסקים כאשר 20% שלא הסתיים הטיפול בעניינם קיבלו מקדמות בגובה של 80% בערך מהפיצוי הסופי.

עמית פורת: זה רק כדי לשבר את האוזן.

עמית פורת: לגבי המגרשים המפותחים הממשלה התחייבה להעמיד מגרשים מפותחים לבניית בתים ולא בתים עומדים.

עמית פורת: זו נקודה חשובה.

עמית פורת: לגבי ישובי הקבע.

עמית פורת: מתוך 1400 משפחות שזכאיות להצטרף להסכם ההעתקה הצטרפו בפועל 1117 משפחות, בערך 80%.

עמית פורת: ל-926 משפחות נמסרו מגרשים מפותחים כבר ברמה שמאפשרת בנייה.

עמית פורת: קרי, כ-83%.

עמית פורת: אני רוצה להתייחס לכמה נושאים שעלו כאן.

עמית פורת: לגבי כרמיה.

עמית פורת: המגורים הזמניים בכרמיה לא שייכים לממשלה.

עמית פורת: מדובר במבנים ששייכים ליזם פרטי.

עמית פורת: היזם הפרטי משכיר אותם ישירות למפונים.

עמית פורת: יש מעורבות ממשלתית.

עמית פורת: הממשלה התקשרה עם יזם פרטי ועם קיבוץ כרמיה להקמה.

עמית פורת: היזם הוא איזושהי חברה שהיא בבעלות משותפת של הקיבוץ ואבלון.

עמית פורת: כאשר הממשלה התקשרה עם הקיבוץ ואבלון בהסכם להקמת אותם מבנים זמניים הממשלה כמובן היתה צד לאותה התקשרות.

עמית פורת: ההתקשרות המקורית הסתיימה משהו לפני כשנה וחצי.

עמית פורת: ההתקשרות הזו הוארכה עד סוף דצמבר 2009.

עמית פורת: עד סוף השנה האזרחית.

עמית פורת: אני שמעתי פה מיוסי דיין שהוא מדבר על אוגוסט 2010.

אורי אוריאל: מה היתה הנחת העבודה בתאריכים האלה?

עמית פורת: הנחת העבודה בהסכם המקורי לבניית בתי המגורים היתה שהמבנים ייבנו.

עמית פורת: ישוכנו בהם המפונים כאשר מדובר במגורים זמניים, לא מדובר בישובי קבע כאשר כל אחד ימצא את דרכו מהמגורים הזמניים לישובי הקבע.

עמית פורת: הנחת העבודה שההסכמים הוארכו, היות והגיע תאריך ועדיין לא היו פתרונות לכל המפונים שהיו במגורים הזמניים כאשר רובם, אני רוצה להדגיש, רוב המפונים שמתגוררים בכרמיה מיועדים להסכמי העתקה לתלמי יפה ולבת אדר.

עמית פורת: גם לנווה ים.

עמית פורת: כאשר בת אדר כבר חלק מהמפונים מתגוררים בבת אדר.

עמית פורת: תלמי יפה, עבודות הפיתוח נמצאות בעיצומן כאשר הנחת העבודה היא שעד דצמבר 2010 יעברו לבתי הקבע.

עמית פורת: מדובר על רוב המפונים כך שלא מדובר כאן באיזושהי בעיה שעשוי היה להצטייר מהדברים ששמענו כאן שכמות גדולה של משפחות.

עמית פורת: זה לגבי כרמיה.

עמית פורת: שמעתי כאן שנאמר שכרמיה, שהמגורים הזמניים נבנו מכספי המפונים.

עמית פורת: חד משמעית לא.

עמית פורת: מדובר בכספי מדינה.

עמית פורת: זה לא כספים שחלילה מיועדים למפונים.

עמית פורת: זה כספי מדינה שהמודל של המגורים הזמניים בכרמיה היה כפי שהוא וכמובן זה כספי מדינה ולא כספים ששייכים למפונים.

אורי אוריאל: מה ייעשה עם המשפחות שלא יימצא להם מגורי קבע עד דצמבר 2010?

אבי פרחן: זה 40 משפחות.

עמית פורת: שוב הנתונים שלנו הם אחרים.

עמית פורת: לא מדובר ב-40 משפחות.

עמית פורת: רובם מיועדים לתלמי יפה.

עמית פורת: אני רוצה להדגיש ההסכם שנערך עם כרמיה למעשה נערך על בסיס זכאות של כל משפחה למגורים זמניים.

עמית פורת: הזכאות הזו נקבעה על פי החלטות ממשלה.

עמית פורת: יש החלטות ממשלה לגבי הזכאות.

עמית פורת: כמובן שכל משפחה שתהיה זכאית למגורים זמניים יש החלטות ממשלה בעניין הזה, כמובן יימצא לה פתרון בנושא המגורים הזמניים כל זמן שהיא זכאית על פי החלטות ממשלה למגורים זמניים.

אורי אוריאל: כלומר אנחנו נעביר אותם מכרמיה למקום אחר?

אורי אוריאל: אפשר להגיד את זה בעברית?

עמית פורת: אני לא יודע אם נעביר מכרמיה למקום אחר.

עמית פורת: אנחנו לא נמצאים בדצמבר 2010.

אופיר אקוניס: האם יש אפשרות להאריך את השהות בהתערבות שלך?

אופיר אקוניס: בהנחת שמנהלת סל"ע תקבל את הודעת ראש הממשלה על המשך פעילותה ובהנחה שאפשר לקיים מערכה.

אופיר אקוניס: כי בוא נאמר שלא נספיק לדאבון הלב לקיים את ההעברה למקומות הקבע.

אופיר אקוניס: האם יש אפשרות טכנית תיאורטית להשאיר אותם עוד חצי שנה בלי לקיים הליך של גירוש נוסף?

עמית פורת: כרגע על פי ההסכמים הקיימים, שוב אני חוזר המגורים שייכים ליזם פרטי.

עמית פורת: הם לא שייכים לממשלה.

עמית פורת: לכן לפי ההסכם הקיים ההסכם יסתיים בדצמבר 2010.

עמית פורת: לפי הנתונים שלנו רוב המפונים יגיעו לבית הקבע בסוף דצמבר 2010.

עמית פורת: היה ולא, אני אומר, כמובן ככל שתהיה להם זכאות על פי החלטות הממשלה יימצא פתרון.

אופיר אקוניס: הרי אנחנו לא נגיע לדצמבר 2010, והדלת של הוועדה פה פתוחה כל הזמן אז אם אתם רואים שהדברים, אנחנו לא נגיע בקיצור, אנחנו נעשה פה ישיבת בזק כמו כל מיני תקנות של משרדי ממשלה שב-30 ביולי הם מביאים תקנה לתוקף ל-31 ביולי בחצות.

אופיר אקוניס: כלומר מה-1 באוגוסט.

אופיר אקוניס: הרי זה לא איזושהי תקנה ערטילאית.

אופיר אקוניס: זה דבר של מגורי בני אדם.

אופיר אקוניס: יש ילדים, יש משפחות.

אופיר אקוניס: צריך חס וחלילה לעזוב שוב, למצוא מקום אחר.

אופיר אקוניס: זה אנחנו לא רוצים להגיע.

אופיר אקוניס: בוודאי לא בסד זמנים של חודש דצמבר 2010.

יוסי דיין: היזם הוא יזם פרטי והוא רוצה למכור.

יוסי דיין: אז צריכים מעכשיו לדאוג שהוא לא ימכור כי הוא מוכר את המבנים האלה.

עמית פורת: אני לא יודע על מכירה.

עמית פורת: הוא לא יכול למכור כל זמן שמשפחה מתגוררת ועד דצמבר 2010- - -

יוסי דיין: הוא מכר כבר עשר קרווילות.

עמית פורת: אם יורשה לי.

עמית פורת: שמעתי פה על משפחה אחת שככל שאני שומע וככל שאני יודע מדובר על משפחה שהיא לא זכאית.

עמית פורת: היא משפחה שהיא בשכירות פרטית אצל אותו יזם פרטי.

עמית פורת: היא לא זכאית ממנהלת סל"ע למגורים הזמניים.

עמית פורת: זו המשפחה ששמעתי פה.

עמית פורת: מלבד זאת היזם כשהוא מוכר קרווילה הוא צריך לפי ההסכם לקבל את אישור המדינה לעניין הזה.

עמית פורת: אני לא יודע אל איזושהי משפחה זכאית שנמצאת בקרווילה וזכאית להישאר בקרווילה עד סוף 2010 שהיזם מוכר את הקרווילה שלהם.

אבי פרחן: משפחת ארביב.

אבי פרחן: תבדוק.

אבי פרחן: מפלמחים.

עמית פורת: אין משפחה, לא שמענו על משפחה זכאית.

אופיר אקוניס: אני מציע שתבדוק את הנושא של משפחת ארביב.

עמית פורת: כל פנייה שמגיעה אלינו כמובן שאנחנו בודקים אבל לגבי המשפחה הספציפית הזאת מדובר על משפחה שהיא לא זכאית והיא בשכירות פרטית.

אופיר אקוניס: אני מציע שתבדקו את העניין.

אבי פרחן: היא קשורה לפלמחים.

אבי פרחן: משפחת ארביב מאילי סיני.

אבי פרחן: היא גרה בקרווילה וכבר יש קונה שקנה, גמר את ההסכמים.

אבי פרחן: מחכה לפינוי של משפחת ארביב עד 2010.

דורון בן שלומי: אדוני היושב ראש אני רק רוצה להעיר בעניין הזה.

דורון בן שלומי: ידוע לכולם שיש שם בעיה.

דורון בן שלומי: על פי החלטת ממשלה משפחה מרגע שיש לה מגרש מפותח יש לה 18 חודש כדי להקים את הבית.

דורון בן שלומי: זו החלטת הממשלה שהתעדכנה לפני שבועיים.

דורון בן שלומי: ההסכם הזה נגמר עוד שנה.

דורון בן שלומי: 12 חודשים.

דורון בן שלומי: ודאי שתהיה בעיה לכל מי שהולך גם לתלמי יפה.

דורון בן שלומי: ודאי שתהיה בעיה לפחות של חצי שנה כי זה נגמר באוגוסט.

דורון בן שלומי: ודאי שמי שהולך לנווה ים תהיה בעיה.

דורון בן שלומי: מדינת ישראל עוצמת עיניים בעניין הזה סתם.

דורון בן שלומי: יסגרו את המנהלת ויגידו זה כבר לא אנחנו אשמים.

דורון בן שלומי: מעכשיו תלכו למשרד, אני לא יודע מי, כדי שהוא יפתור לכם כי זה כבר לא אחריותנו.

דורון בן שלומי: היום אם מנהלת סל"ע עובדת היום באחריותה שהיא יודעת שיש בעיה באחריותה היום למצוא את הפתרון.

דורון בן שלומי: שתלך היום ליזם, תעשה איתו משא ומתן על ההמשך.

דורון בן שלומי: זו עצימת עיניים.

דורון בן שלומי: חוסר האחריות הזו אותי משגע כי בסוף זה חיים של אותם אנשים.

יאיר פרגון: למן היום הראשון עם הגעתם של המפונים הראשונים לכרמיה לא היו יחסי שכנות טובים אפילו בין בני אדם זרים שגרים באותו מקום.

יאיר פרגון: היו ויכוחים קשים מאוד.

יאיר פרגון: לא יחסים של אורחים ומארחים.

יאיר פרגון: פשוט לא הייתי אומר איבה הייתי אומר חוסר חיבור לחלוטין בין שתי הקהילות מזה 4 שנים.

יאיר פרגון: לפני שבוע מתקשרת אימא ואומרת, לא נתנו לבן שלי להיכנס לבריכה.

יאיר פרגון: הסיבות מגוונות.

יאיר פרגון: אני רק נותן את התיאור הזה כדי להבין באיזה בעיות אנחנו כמועצה מתמודדים.

יאיר פרגון: הבעיות החברתיות הן קשות מנשוא.

יאיר פרגון: בנוסף על זה שהתושבים יושבים שם והם לא יודעים כל יום מתי לכאורה יסולקו, יגורשו, יוצאו משם כשהם יודעים שהמדינה לא סגרה את עניין המגורים הנוספים עד להגעה לבית הקבע.

יאיר פרגון: אסור לעצום עיניים.

יאיר פרגון: צריך להסתכל במבט אופקי מתי ילכו לבית הסופי שלהם ועם זה לתת את הפתרונות ולא כל שבועיים להגיע לקיבוץ ולהתחנן תוסיפו לנו עוד שלושה חודשים.

יאיר פרגון: איש לא צריך לעשות טובות אחד לשני.

יאיר פרגון: ובטח לא המתיישבים האלה צריכים להרגיש את עצמם שמישהו עושה להם טובה שהקיבוץ נותן להם לגור בנחלתם.

יאיר פרגון: הכפר ארבעייה הם יושבים שם.

יאיר פרגון: הם מארחים את כל האחרים.

אופיר אקוניס: יש הרבה מקומות שהיו בהם כפרים ערביים לפני הישוב היהודי אבל ההיסטוריה מלמדת שקודם היה שם ישוב עברי.

אופיר אקוניס: זו פשוט האמת ההיסטורית.

אופיר אקוניס: חד משמעית.

עמית פורת: לגבי הנושא של פיצוי העסקים.

עמית פורת: אני מדבר על אזור תעשייה ארז.

עמית פורת: למעשה הפיצוי לפי החוק הוא נחלק לשניים.

עמית פורת: פיצוי לפי השווי הפיננסי של העסק או פיצוי חליפי שהוא פיצוי בגין השווי הנכסי של העסק.

עמית פורת: ערך הנכסים שלו.

עמית פורת: כאשר צריך להבין שהשווי של העסק, עסק שהוא רווחי אלה למעשה העסקים שהלכו למסלול הפיננסי.

עמית פורת: מה זה המסלול הפיננסי?

עמית פורת: זה הביצועים הפיננסיים של העסק נכון למועדים מסוימים שקבע החוק.

עמית פורת: העסקים שהלכו לפיצוי הנכסי זה למעשה העסקים שהם בהפסדים.

עמית פורת: זה עסק שלפי הספרים שלו לא מראה רווחים.

עמית פורת: בא המחוקק ואמר לעסקים מהסוג הזה או סוג אחר של עסקים שלצורך העניין הוקמו שנה או שנתיים לפני המועד הקובע ועדיין לא הספיקו להניב רווחים בא המחוקק ואמר נפצה אותם לפי שווי הנכסים שלהם.

עמית פורת: הבעיה למעשה שהתעוררה עם עסקים ששמענו עליהם באזור תעשייה ארז, היות והפיצוי מבוסס על השווי בספרים, הרישום בספרים, התברר למעשה שהרבה מאוד עסקים לא רשמו בספרים חלק מההכנסות שלהם מסיבה כזאת או אחרת.

עמית פורת: ואז למעשה נוצר מצב שלכאורה הם טענו שהפיצוי לא מספק.

עמית פורת: צריך להבין מאיפה נובעת הבעיה.

עמית פורת: הבעיה היא למעשה מאי רישום בספרים בספרי העסק.

עמית פורת: לגבי הפיצויים באופן כללי רק להזכיר לכולם שהפיצוי כמובן נבחן בבג"ץ.

עמית פורת: בג"ץ קבע שמנגנון הפיצוי על פי החוק הוא הוגן וראוי.

ישראלה אלימלך: אני חייבת לומר משהו.

ישראלה אלימלך: עמית פורת לא נוכח בישיבות בוועדות כספים ובוועדות לביקורת המדינה.

ישראלה אלימלך: יש הסכמה מקיר לקיר, יש פה את תומר מוסקוביץ שמתחייב לתת את עמדת היועץ המשפטי לממשלה.

ישראלה אלימלך: הוא מודע לזה שיש בעיה.

ישראלה אלימלך: הוא גם אומר ב-2 ליוני 2008, אנחנו בשלב בו אנחנו נחזור לכאן ונאמר לכם אחת מהשניים, או שיש לנו פתרון לבעיה במסגרת החוק הקיים או אין לנו פתרון.

ישראלה אלימלך: הוא כיוון לשאלה אם אפשר יהיה לפתור את הבעיה בוועדות המיוחדות.

ישראלה אלימלך: אומר יצחק חודש אחר כך גם ממנהלת סל"ע, אנחנו נשב עם משרד המשפטים על דעת רענן דינור שביקש שנאסוף גם את האוצר, גם את משרד המשפטים ונשב אתכם.

ישראלה אלימלך: כמו שאתה יודע היועץ המשפטי לממשלה אסר על הוועדה המיוחדת לדון בנושא הזה.

ישראלה אלימלך: זאת אומרת זה שיש בעיה ובצורה מובהקת ולא כפי שמתואר פה על ידי עמית זה משהו שהוא ברור מקיר לקיר.

ישראלה אלימלך: אז ככה כפי שהדברים מוצגים כאן 80% שקיבלו פיצוי.

ישראלה אלימלך: נכון.

ישראלה אלימלך: אז יש לי חברה שקיבלה פיצוי של 40 שקל למטר בנוי.

ישראלה אלימלך: אותה חברה מייצרת אוהלים.

ישראלה אלימלך: אוהל אני לא יכול לשים ב-40 שקל.

ישראלה אלימלך: או יש חברות שקיבלו אפס שקלים למטר כשקרוואן מקבל אלף שקלים למטר.

ישראלה אלימלך: אז ככה להגיד 80% קיבלו פיצוי זה להציג את התמונה בצורה מעוותת בלשון המעטה.

ישראלה אלימלך: מעבר לכך הטענה שלא נרשם בספרים היא גם לא נכונה.

ישראלה אלימלך: רשמו בספרים אבל רשמו באופן אחר.

ישראלה אלימלך: זאת אומרת עסק במקום לקחת ולקנות מבנה או לקחת קבלן לקח את העובד שלו, הוציא אותו מהמתפרה ואמר לו תבנה קיר.

ישראלה אלימלך: אז זה נרשם כהוצאה ולא נרשם כמבנה.

ישראלה אלימלך: ואז באים לאותו עסק שמראה לך סיום של תמונה, מבנה שלוש קומות, ואומרים העסק לא קיים, לא רשום מבנה בספרים.

ישראלה אלימלך: אז נכון שלא רשום מבנה בספרים.

ישראלה אלימלך: אבל בוודאי שאין שום עניין של אי רישום בספרים או העלמות מס כפי שמכוונים פה או כל דבר אחר.

ישראלה אלימלך: צבעו אוכלוסייה שלמה כעבריינים וכמובן שאין כתבי אישום וכמובן שאין דברים בגו.

ישראלה אלימלך: כל הדברים האלה פשוט נועדו בשביל להצדיק מצב שבו רואים מבנה ולא נותנים עליו פיצוי.

ישראלה אלימלך: ואז צריך לשבת חברי כאן ולהסביר למה.

ישראלה אלימלך: אז מגלגלים את הכדור אלינו אבל כולנו יודעים.

ישראלה אלימלך: הרי אנחנו יושבים בבית המחוקקים.

ישראלה אלימלך: הדין הכללי ידוע לכולם.

ישראלה אלימלך: אנחנו יודעים מה זה פיצוי הפקעה, אנחנו יודעים מה זה נזיקין ומה זה חוזים.

ישראלה אלימלך: היו לנו חוזי חכירה.

ישראלה אלימלך: הרי כל הדברים האלה הם ברורים.

ישראלה אלימלך: יש חוקים בעניין הזה.

ישראלה אלימלך: הסיבה היחידה שבג"ץ קבע כפי שקבע היא בגלל שהוא ביטל את איחוד העילה.

ישראלה אלימלך: זאת אומרת מה אומרים לנו?

ישראלה אלימלך: תלכו לפי חוק יישום תוכנית ההתנתקות.

ישראלה אלימלך: אתם לא מקבלים פיצוי.

ישראלה אלימלך: אין בעיה.

ישראלה אלימלך: תלכו לדין הכללי.

ישראלה אלימלך: כפי שאמר נתנאל אנחנו לא יכולים ללכת לדין הכללי.

ישראלה אלימלך: לא רק שהוציאו לנו את הפלאג גם שברו לנו את הברכיים.

ישראלה אלימלך: אנחנו צריכים להחזיר הלוואות על עסק שכבר לא קיים, שחוזים כבר אין, אז ללכת עכשיו להליכים משפטיים ארוכים ויקרים אין לנו את האפשרות.

ישראלה אלימלך: כך יצאנו קרחים מכאן ומכאן.

גיא נתנאל: רק משפט אחד.

גיא נתנאל: עמית מטעה ומחטיא.

גיא נתנאל: הפלטפורמה שהוא מדבר עליה נכסי או פיננסי היא תוצאה של איזושהי משוואה שמישהו קבע שגם בה מוגבלים הפרמטרים.

גיא נתנאל: אם הוא יפתח את העניין יש פה ויכוחים אדירים בין אם אתה מפעל יצרני או אם אתה נותן שירותים.

גיא נתנאל: והעסק שלי אחוזי הגידול שלו בשנה היו 35% והוא נכתב רק 5% או 7% בנוסחה הכללית.

גיא נתנאל: לכן כשבאים ומפרקים את העניין הזה מה זה ערך נכסי של חברה, יש אסכולות שלמות על מה שוות החברות.

גיא נתנאל: זה שאתם החלטתם לקחת מצד אחד ואני חוזר לירידה לפרטים.

גיא נתנאל: אף אחד לא באמת בא פתח את הספרים וראה מה יש לך.

גיא נתנאל: בסופו של דבר אתם מציגים אותנו באמת כחוטאים ומחטיאים.

גיא נתנאל: מעבר לזה שאתם לא מתייחסים לעניין של תכנוני מס.

גיא נתנאל: חברה מתכננת מס.

גיא נתנאל: דוחה הכנסות, מייצרת לעצמה נכסים אחרים.

גיא נתנאל: דרך אגב יש גם פיצול בנכסים עצמם.

גיא נתנאל: אני כבן אדם עצמאי יכול לרכוש את הנכס ואז לקרוא לזה חברה.

גיא נתנאל: לבוא ולהגיד היום כשאני ב-35% רווח שלא העלמתי שקל, שילמתי תאמין לי הרבה יותר מס ממך, אז בסופו של דבר להגיד שאני גנב ופושע זה לא יפה.

גיא נתנאל: מנוגד לכל עיקרון בסיסי בהגינות.

עמית פורת: אם יורשה לי אני רק אמשיך בקצרה.

עמית פורת: עדיף שלא להגיב פה לחלק מהדברים שנשמעו.

עמית פורת: לגבי התביעות מחוץ לחוק ששמענו פה יש תביעות בבתי משפט שמתנהלות שהן תביעות מחוץ לחוק ההתנתקות.

עמית פורת: הן לפי הדין הכללי.

עמית פורת: בין היתר עולים גם הנושאים ששמענו כאן.

עמית פורת: אני לא חושב שזו הבמה להרחיב כאן ברמה המשפטית את הסוגיה הזאת.

עמית פורת: אבל נדונות תביעות.

עמית פורת: שמענו כאן שאי אפשר להגיש תביעות.

עמית פורת: הוגשו תביעות.

ישראל אלימלך: יש אחת.

עמית פורת: יש כמה תביעות.

עמית פורת: סליחה, במקרה אני במנהלת סל"ע אחראי על הנושא של תביעות מחוץ לחוק.

עמית פורת: ויש כמה תביעות של עסקים.

עמית פורת: במקרה הייתי גם יושב ראש ועדת עסקים לפני התפקיד שלי הנוכחי.

עמית פורת: ואני מכיר קצת את הנושא.

אופיר אקוניס: אני מציע את הדו שיח הזה תמשיכו, אבל תמשיכו אותו.

ישראלה אלימלך: ועדת הכספים קבעה שתהיה ועדה של שני חברי כנסת וכולי.

ישראלה אלימלך: כשביקשנו להצטרף אליה אמרו לנו שאנחנו לא מצורפים אליה.

ישראלה אלימלך: בסופו של דבר זה בכלל לא צלח.

עמית פורת: אני רוצה רק להגיב לגבי הנושא ששמענו כאן לגבי ההעתקה העסקית, שביקשו להעתיק עסקים.

עמית פורת: על פי החוק אין העתקה עסקית.

עמית פורת: יש העתקה קהילתית למגורים.

עמית פורת: אף עסק לא העתיקו אותו.

עמית פורת: עסק קיבל פיצויים על פי החוק כמו שאמרתי מנגנון נכסי ומנגנון פיננסי.

עמית פורת: אף עסק לא הועתק.

עמית פורת: אז ככה שזה לא משהו ספציפי לגבי אזור תעשייה ארז.

עמית פורת: לי אין יותר מה להוסיף.

עמית פורת: יושב פה כרמל מיכאלי לצדי גם מהמנהלה שיוכל באופן פרטני לגבי נושאים אחרים שהועלו.

כרמל מיכאלי: ברשותך כמה הערות מקרו.

כרמל מיכאלי: דיברו פה על עשרות נושאים.

כרמל מיכאלי: ראשית לגבי מבני ציבור יש שתי נקודות נפרדות.

כרמל מיכאלי: נקודה אחת שהיא נקודה מקצועית שיוכלו לענות עליה אנשי משרד השיכון.

כרמל מיכאלי: אסנת ומוטי.

כרמל מיכאלי: זה האם תקן מבנה הציבור שנקבע כיום הוא מספיק או לא מספיק?

כרמל מיכאלי: זו שאלה מקצועית וזה לא בתחום ההתמחות שלי להגיב עליה.

כרמל מיכאלי: דבר אחד שאני כן חושב ומן ההגינות כלפי מנכ"ל משרד ראש הממשלה הקודם רענן דינור, צריך להבין דבר אחד בהיבט המשפטי של הדברים שהפיצוי או התקן התקציבי שנקבע בהחלטת הממשלה לעניין מבני ציבור עולה עשרות מונים על מה שנקבע בחוק פינוי פיצוי.

כרמל מיכאלי: כי נקודת המוצא בחוק פינוי פיצוי, חוק יישום תוכנית ההתנתקות, החוק קבע שלא מפצים בגין אותם רכיבים במבנה הציבור שהוקמו מתקציבי מדינה כאלה או אחרים.

כרמל מיכאלי: שלא מפצים.

כרמל מיכאלי: זה נקבע בחוק.

כרמל מיכאלי: והמתיישבים בזמנו קבלו על הדבר הזה.

כרמל מיכאלי: ורענן דינור הוביל בסופו של דבר למתווה שקיבל תוקף של החלטת ממשלה שכן מפצים בגין הדברים האלה והמשמעות התקציבית של ההחלטה שלו היתה לא של עשרות מיליונים אלא של מעבר לזה.

כרמל מיכאלי: וזה לא היה לו קל וזה לא דבר שכולם תמכו בו בקלות.

כרמל מיכאלי: לכן שמן ההגינות לפחות את זה לומר לשבחו של האיש.

כרמל מיכאלי: זה אחד.

כרמל מיכאלי: שתיים, אני רוצה לחדד נקודה אחת לחבר הכנסת אורי אריאל.

כרמל מיכאלי: זה לעניין מזרח לכיש.

כרמל מיכאלי: החלטת הממשלה בעניין מזרח לכיש קובעת גבולות גזרה לפררוגטיבה התקציבית של הוועדה המיוחדת שמאשרת הסכמי העתקה במנהלת סל"ע.

כרמל מיכאלי: דהיינו בשונה מהסכמי העתקה אחרים שבאים לוועדה המיוחדת ואומרים לה צריך להעתיק מחובר מפה לפה.

כרמל מיכאלי: האומדן הוא כזה וכזה.

כרמל מיכאלי: אנא תאשרי, היא מאשרת, כן או לא, ואם היא לא מאשרת הולכים לראש הממשלה.

כרמל מיכאלי: שונה המצב בכל מה שקשור במזרח לכיש.

כרמל מיכאלי: במזרח לכיש קובעת החלטת הממשלה באופן מפורש מה המסגרת התקציבית לכל נושא לרבות לפינוי מחוברים ומוסיפה וקובעת החלטת הממשלה שהוועדה המיוחדת במנהלת סל"ע איננה יכולה לחרוג מהמגבלות התקציביות האלה.

אורי אוריאל: האם אפשר לחשוב לרגע שמה שהחליטה הממשלה הכינו אנשי מנהלת סל"ע כעבודת מטה והאם זה לא מצב שמניח את הדעת שלא מאפשר פתרונות אתם הגשתם בקשה לשינוי המצב הזה.

כרמל מיכאלי: אז התשובה היא, קודם כל עובדתית לא נכון.

כרמל מיכאלי: עבודת המטה לא הוכנה על ידי מנהלת סל"ע.

כרמל מיכאלי: כאשר משרד ראש הממשלה ואגף התקציבים ראו בשעתו את התמונה התקציבית הכוללת של הקמת כל גושי ההתיישבות במזרח לכיש הם קבעו שלאור ההוצאה התקציבית האדירה שיש שמה ולאור הפער האדיר בין מקורות ושימושים הם קבעו שני דברים.

כרמל מיכאלי: אחד, יוקם גוש התיישבות כהחלטה התיישבותית לכלל אזרחי מדינת ישראל ולא רק למפונים.

כרמל מיכאלי: זו היתה החלטתם.

כרמל מיכאלי: זו לא היתה החלטה של מנהלת סל"ע.

כרמל מיכאלי: ושתיים, הם קבעו שהעסק הזה לא יתבצע באמצעות הסכמי העתקה אלא האחריות הוטלה על שר השיכון.

כרמל מיכאלי: אני לא מכיר דבר כזה מבחינה חוקית אבל ככה כתוב.

כרמל מיכאלי: הכוונה היא שהאחריות תהיה על משרד הבינוי והשיכון.

כרמל מיכאלי: זה ממש לא נכון שזו עבודת מטה של מנהלת סל"ע.

כרמל מיכאלי: עכשיו בוודאי שהממשלה יכולה להחליט על הגדלת המסגרת התקציבית.

כרמל מיכאלי: זו לא פררוגטיבה נפרדת של מנהלת סל"ע או של הוועדה המיוחדת במנהלת סל"ע.

כרמל מיכאלי: זה לצורך העניין הזה ותבדוק אותי, תראה שאני צודק היסטורית במה שאני אומר.

כרמל מיכאלי: הדבר האחרון לגבי נווה ים.

כרמל מיכאלי: אני פה ביקשתי את ההתייחסות של מנהלת האגף החקלאי במינהל.

כרמל מיכאלי: שאלתי אותה איפה הדברים עומדים כי אבי ציין שהיתה ישיבה ב-19 ביולי במינהל.

כרמל מיכאלי: שאלתי אותה מה קורה עם הסיכומים בעניין הזה והיא ציינה שמבחינתם יש שתי נקודות שהן עדיין לא סגורות עד הסוף.

כרמל מיכאלי: אחת, להבנתם יש שמה חריגה מעקרונות אחרים שאושרו על ידי היועץ המשפטי לממשלה ולכן הם פנו בפנייה חוזרת ליועץ המשפטי לממשלה לשאול, לברר, האם הם יכולים לסטות מהעקרונות.

כרמל מיכאלי: והדבר השני שיש להם שמה דין ודברים, שיח ושיג עם היושב הקולט נווה ים לגבי הדרישות של הישוב הזה שמבקש שיוותרו לו על כל מיני תביעות שהוגשו נגדו בגין שימושים חלקיים כאלה ואחרים ושהם לא קיבלו את כל הנתונים שהם ביקשו לקבל מהקיבוץ.

כרמל מיכאלי: אבל אלה הם דברים שנמסרו לי, אני אומר את זה בשם אומרם של דברים.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: משרד הבינוי והשיכון.

אופיר אקוניס: אסנת קמחי בבקשה.

אופיר אקוניס: מנהלת אגף אכלוס ופרוגרמות, בבקשה.

אסנת קמחי: אנחנו במשרד השיכון נכנסנו לפעילות אחרי שהיו או הסכמי העתקה מאושרים או מה שאנחנו קוראים החלטות ממשלה בהתיישבות.

אסנת קמחי: למשל מזרח לכיש התיישבות בחבל ארץ חדש.

אסנת קמחי: אני לא אחזור על הפרטים שאמר קודם עורך דין פורת.

אסנת קמחי: אבל אנחנו במצב מאוד מתקדם מבחינת ישובי הקבע.

אסנת קמחי: אנחנו מדברים על פיתוח תשתיות בישובי הקבע.

אסנת קמחי: ניצן יש כבר אכלוס.

אסנת קמחי: ניצנים עבודות הפיתוח מאפשרות או טו טו התחלה של בנייה.

אסנת קמחי: חלוציות יש כבר התחלת בנייה.

אסנת קמחי: תוך חודשיים יהיה אפשר להתחיל בנייה בניצנים.

אסנת קמחי: בניצן כבר יש אכלוס של בתים.

אסנת קמחי: אנשים כבר גרים בניצן מגורי קבע.

אסנת קמחי: בחלוציות יש תחילת בנייה.

אסנת קמחי: במזרח לכיש לפני כחודש התחילו עבודות הפיתוח.

אסנת קמחי: זאת אומרת מבחינת ארבעת גושי ההתיישבות האלה לישובי הקבע כולם בשלבים כאלה או אחרים של עבודה, מתקדמת יותר או פחות, אבל הם בעבודה.

אופיר אקוניס: לכל מקום כזה יש מנהלת הקמה.

אסנת קמחי: לא.

אסנת קמחי: מנהלת הקמה הוקמה על ידי משרד השיכון.

אסנת קמחי: יש החלטה כזאת על אפשרות להקים ארבע מנהלות הקמה.

אסנת קמחי: אנחנו החלטנו שאנחנו מקימים רק במזרח לכיש.

אסנת קמחי: אני רוצה רגע להתייחס למה שאמר דני ואני לא יודעת מאיפה הוא אמר את זה.

אסנת קמחי: כל העבודות במזרח לכיש עבור הקמת שלושת הישובים החדשים ועבור עיגון שני הישובים הקיימים אם וכאשר זה יצא לפועל מגובים בתקציב.

אסנת קמחי: לא נדרש לשים שם שקל.

אסנת קמחי: גם במבני הציבור אתה לא אמור לשים שם שקל.

אסנת קמחי: הכול מגובה בהחלטות ממשלה.

אסנת קמחי: יש טענה שנבדקת על ידינו ברמה המקצועית.

אסנת קמחי: אני לא יודעת מה זה הנתונים שדני הציג פה.

אסנת קמחי: תוכלו לבדוק אותם.

אסנת קמחי: יש טענה שיש חוסר במוסדות ציבור.

אסנת קמחי: בכל החלטת ממשלה או בהסכמי העתקה יש תמחור פר מוסד ציבורי.

אסנת קמחי: ייתכן וישנם שם חוסרים.

אסנת קמחי: אנחנו בודקים את זה.

אסנת קמחי: אנחנו עושים עבודה לא על סמך אומדנים של מישהו אלא על סמך תוצאות מכרזים ממש בשטח.

אסנת קמחי: התבקשנו לעשות את זה בהנהלת המשרד שלנו.

אסנת קמחי: אנחנו עושים את זה.

אסנת קמחי: לגבי תכנון מוסדות הציבור.

אסנת קמחי: ניצן הוא האתר היחידי שהוא מתאכלס בימים האלה.

אסנת קמחי: יש פיגור בנושא של מוסדות הציבור בניצן.

אסנת קמחי: הפיגור העיקרי נגרם עקב העובדה שלא היה תקציב מדינה כמה שזה נשמע מוזר.

אסנת קמחי: כדי לפתור את הבעיה הזאת מנהלת סל"ע נתנה מתקציבה מיליון וחצי שקל לצורך השמשת מבנה קיים בניצן.

אסנת קמחי: בית ספר שובו.

אסנת קמחי: המועצה האזורית חוף אשקלון בימים אלה אמורה לפרסם את המכרז לביצוע עבודות בתוך המבנה כדי להשמיש אותו כמבנה ציבור זמני עד שיהיו מבני ציבור הקבע.

אסנת קמחי: במקביל משרד הבינוי והשיכון מקדם מתקציבו לצורך תכנון מוסדות הציבור קבע בניצן.

אסנת קמחי: עד שהתהליך הטכני יקרה והכסף יעבור לתקנה המתאימה.

אסנת קמחי: זה לגבי ניצן.

אופיר אקוניס: עכשיו יש תקציב מדינה, המצב משתפר לאין ערוך.

אסנת קמחי: משתפר לא בקצב.

אסנת קמחי: בכל מקרה אנחנו ניפגש על העניין הזה.

אסנת קמחי: לגבי מוסדות הציבור במזרח לכיש אנחנו התחלנו בעבודות הפיתוח.

אסנת קמחי: תקופת הביצוע היא בין 12 ל-18 חודש תלוי בגודל האתרים.

אסנת קמחי: דרך אגב מה שכתוב פה כשלב א' הוא המכתב של דני לא נכון.

אסנת קמחי: אנחנו בשלב הראשון נצא לתכנון של מוסדות הציבור.

אסנת קמחי: אנחנו לא בפיגור.

אסנת קמחי: עבודות הפיתוח ייקחו בין 12 ל-18 חודשים.

אסנת קמחי: אחר כך ייקח שנה, שנה וחצי לבנות את הבתים על ידי המשתכנים.

אסנת קמחי: אנחנו רוצים להגיע למצב שמוסדות הציבור יהיו מוכנים כשהמשתכנים יבואו לגור ולא לפני וגם לא אחרי.

אסנת קמחי: אנחנו נתחיל עכשיו עם אישור התקציב לאפיין את מוסדות הציבור.

אסנת קמחי: אנחנו בהחלט לא בפיגור שם.

אסנת קמחי: לגבי שומריה.

אסנת קמחי: שומריה התנהלה קצת שונה.

אסנת קמחי: למרות שהיא מופיעה בהסכם ההתיישבות של מזרח לכיש היא התנהלה אחרת.

אסנת קמחי: הרבה מאוד בזכות הקהילה שנמצאת שם.

אסנת קמחי: הם לקחו את המושכות לידיים.

אסנת קמחי: הפיתוח נעשה שם על ידי הקהילה.

אסנת קמחי: לא על ידינו.

אסנת קמחי: אנחנו מעבירים להם רק את החלטות הממשלה.

אסנת קמחי: גם המוסד הציבורי היחידי שיש להם בהחלטות הממשלה הם יבנו לבד באמצעות המועצה האזורית.

אסנת קמחי: שם הדברים מתנהלים אחרת ובקצב משביע רצון.

אסנת קמחי: לגבי אמציה ונווה ים, שתי הנקודות שהועלו עד עכשיו.

אסנת קמחי: אמרתי אנחנו פועלים רק אחרי שמשרד השיכון פועל.

אסנת קמחי: אחרי שיש הסכמי העתקה מאושרים או החלטות ממשלה לגבי ההתיישבות.

אסנת קמחי: בשני המקרים האלה אין כאלה הסכמים.

אסנת קמחי: לכן אנחנו לא נכנסנו לשם לפעולה.

אסנת קמחי: אנחנו לא יכולים להתחיל להפעיל את העבודות בשטח לפני שיש הסכם.

אבי פרחן: פה צריך לשאול את המנהלת וחבל שמנהל מקרקעי ישראל עזב פה.

אבי פרחן: מתי יהיה הסכם העתקה?

אבי פרחן: אנחנו ככה נמשוך עוד חודשים ועוד חודשים ואף אחד לא יכול להניע את הגלגלים.

אופיר אקוניס: משרד האוצר, יאיר.

יאיר פינס: קודם כל כמה נתוני מקרו בגלל הבקשה של אורי אריאל.

יאיר פינס: עלויות יישום תוכנית ההתנתקות לא כולל הוצאות ביטחון הם 7.3 מיליארד שקל.

יאיר פינס: בשביל לרמוז לכם מה הוצאות הביטחון אני רק אגיד שסך ההוצאות הם 10 מיליארד.

יאיר פינס: נוצר פה איזשהו מצב שהוועדה מקבלת את התחושה שהפיצוי העסקי והחקלאי הוא לא מספיק.

יאיר פינס: היום כרגע בכל מה שקשור לפיצוי החקלאים לדעת הוועדה המיוחדת, לדעת יושב ראש הוועדה המיוחדת מוסקוביץ שמטפל בכל חקלאי וחקלאי, כל חקלאי שרוצה לחזור ולהקים את משקו מחדש יכול להקים במסגרת הפיצוי.

יאיר פינס: במידה ויש מקרים חריגים שיש חוסר קטן לפה או לשם הוועדה המיוחדת משלימה את זה.

יאיר פינס: בסוף מה שהמפונים מבקשים זה להגדיל להם את הפיצויים.

יאיר פינס: גם חקלאים או שלא היו בפועל חקלאים בגוש קטיף והיתה להם נחלה חקלאית או לכאלה שלא מקימים את משקם מחדש.

יאיר פינס: אני אדבר באופן כללי על הנושא של הפיצויים.

יאיר פינס: כמו שאמר נציג מנהלת סל"ע.

יאיר פינס: יש שני מסלולים.

יאיר פינס: יש מסלול נכסי שמיועד לעסקים או מפסידים או חדשים ועוד לא הספיקו להציג רווח והוא מגיע אל הספרים, בודק מה שווי הנכס ומחזיר אותו לבעל העסק.

יאיר פינס: בחקלאות יש עוד מסלול שזה מסלול חממות.

יאיר פינס: עכשיו מעבר לזה צריך לחלק פה את הבעיות לשניים.

יאיר פינס: יש את הבעיות הבירוקרטיות שכולם מעלים פה וזה מגורי הקבע ויש את נושא הפיצויים.

יאיר פינס: דעת הממשלה מלבד נושא אחד שהועלה פה שזה הנושא של מבנים ומה כתוב בספרים ומה לא, שהפיצוי ראוי והוגן.

יאיר פינס: עכשיו צריך להבין הפיצוי לא נקבע סתם ככה.

יאיר פינס: היתה ועדת מנכ"לים שכתבה את החוק.

יאיר פינס: אחרי זה היתה ועדת משנה של ועדת כספים שהוסיפה תיקונים.

יאיר פינס: אחרי זה בג"ץ קבע שהפיצוי ראוי והוגן.

יאיר פינס: עכשיו בכל מה שקשור לטענה שיש בעלי עסקים שהמדינה לא מפצה אותם על מבנים שיש להם הנושא הזה הגיע לשולחנו של היועץ המשפטי לממשלה והיועץ המשפטי לממשלה הכריע שלא ניתן לפצות בעל עסק שלא רשם את הנכס שלו בספרים.

ישראלה אלימלך: הוא לא השלים את מה שאמר היועץ המשפטי לממשלה.

ישראלה אלימלך: זה מה שאני מבקשת שהוא ישלים.

ישראלה אלימלך: אם הוא מביא את הדברים שיביא אותם עד תום.

30074: מביאים לפה מקרה פרטני וכשאתה צריך להקים ישובים אין לך זמן לדבר.

יאיר פינס: צריך להבין גם מישהו שבנה מבנה וכתב את זה כהוצאה מס הכנסה הכיר לו את זה כהוצאה.

יאיר פינס: אז מה רוצים פיצוי כפול?

יאיר פינס: אתה רוצה גם לקבל את זה כהוצאה וגם אחרי זה שיפצו אותך על הנכס?

יאיר פינס: לכן עוד לפני דעתו של דעת משרד האוצר שמצטרף לדעת היועץ המשפטי לממשלה זה נפסל בהיבט המשפטי.

יאיר פינס: וכנראה שלא ניתן.

יאיר פינס: אין פה בעיה.

יאיר פינס: הפיצוי יש מסלולים שנקבעו בחוק.

יאיר פינס: הם מגובים בחוות דעת של פרופסורים לכלכה, רואי חשבון, הכול.

ישראלה אלימלך: כבוד יושב הראש, איציק עוזר ממנהלת סל"ע בוועדת הכספים מיום 9 ביולי 2009 אומר, הוא מצטט את היועץ המשפטי, היועץ המשפטי לממשלה אסר על הוועדה המיוחדת לדון בנושא של עסקים וזה יצטרך להיות אך ורק בחקיקה.

ישראלה אלימלך: כך קבע היועץ המשפטי.

ישראלה אלימלך: להגיד שהיועץ המשפטי אמר שאי אפשר לפצות זה לא המצב.

אופיר אקוניס: א

אופיר אקוניס: הרון חזוט יושב ראש פורום חקלאים בבקשה.

אהרון חזוט: קודם כל זו עובדה לגבי כל השיפויים שהוא מדבר עליהם שהיו בוועדת כספים רק להמחיש איפה החוק עמד.

אהרון חזוט: אם אנחנו לא היינו באים ומעירים לממשלה ולוועדת הכספים היינו מקבלים אפס אחוז על החממות.

אהרון חזוט: הם עשו שמה פחת.

אהרון חזוט: יכול להיות שחקלאים שהיו יותר מחמש שנים היו צריכים לשלם לממשלה בשביל לקחת להם את החממות.

אהרון חזוט: אז זה השיפוי 40% מתוך המאה אחוז נתנו פיצוי והם עשו טובה.

אהרון חזוט: זה חלק מחשיבה מעוותת והתוצאה שלה ש-80% מהחקלאים היום לא מועסקים.

אהרון חזוט: 4 שנים בלי הכנסות.

אהרון חזוט: היטיב לבטא את זה חבר הכנסת אריאל.

אהרון חזוט: אנשים שתמכו ונתנו גמ"חים לא ייקח הרבה זמן אם המצב לא ישתנה שהם יהפכו לנזקקים.

אהרון חזוט: אז זו העובדה שצריכים לדעת.

אהרון חזוט: עכשיו ה-20% שחזרו נמצאים בצרות צרורות.

אהרון חזוט: קודם כל תשתיות אין.

אהרון חזוט: לעבוד בצורה מסודרת לא.

אהרון חזוט: ההשקעות ביחס לפיצוי, לקחו כספים של הבית והשקיעו אותם בחממות כאשר הבעיות של החקלאות האובייקטיביות קיימות.

אהרון חזוט: עכשיו יתרה מזאת, משרד החקלאות גם כן משרד מקצועי, שר החקלאות שלום שמחון הוציא מכתב ואמר כדי לפתור את הבעיה של החקלאים חייבים לשנות חקיקה.

אהרון חזוט: אם אנחנו בחוב של חקלאים שאנחנו יכולים לשחק איתו שהוא נותן פתרון לכל הבעיות של החקלאים.

אופיר אקוניס: למשרד החקלאות יש לו הצעות לשינוי חקיקה?

אהרון חזוט: לא.

אהרון חזוט: משרד החקלאות הציע.

אופיר אקוניס: הצעות חוק פרטיות.

אורי אוריאל: למען הסר ספק, בישיבת ועדת הכספים הזכרתי את מכתבו של שר החקלאות שדיבר על כספים גדולים מאוד.

אורי אוריאל: והיתה הערה של מישהו ממנהלת סל"ע ששר החקלאות משך את מכתבו.

אורי אוריאל: אני אמרתי שהוא ביקש גם לשלוח את זה לראש הממשלה הנוכחי.

אורי אוריאל: בדקתי את הדבר.

אורי אוריאל: ואכן שר החקלאות עומד מאחורי מכתבו.

אורי אוריאל: לא משך אותו.

אורי אוריאל: היתה התייחסות בהתאם.

אורי אוריאל: אל תמחקו מכתבים של שרים כלא היו, הם קיימים.

אהרון חזוט: אז לכן העובדות האלה הן שמקלקלות להם את כל התיאוריות שלהם והם לא מוכנים לשנות את התיאוריות האלה.

אהרון חזוט: אבל בינתיים זה לא ניירות, זה בני אדם.

אהרון חזוט: העסק הזה של חקלאים הולך ונהיה גרוע.

אהרון חזוט: עכשיו תבינו 20% שחזרו לחקלאות לוקחים כספים של הבית משקיעים אותם בחממות.

אהרון חזוט: היום אין להם כסף לבנות בית.

אופיר אקוניס: תנאי הרגולציה של תחילת שנות האלפיים לא התאימו ל-2009.

אופיר אקוניס: אז עכשיו אומרים לחקלאים שתנאי החקיקה של 2004 לא מתאימים ל-2008.

יאיר פינס: אם לוקחים את ה-40 חקלאים.

אהרון חזוט: לא 40 חקלאים.

אהרון חזוט: יש 39 חקלאים שחזרו לחקלאות.

יאיר פינס: 39 חקלאים שחזרו לחקלאות.

אהרון חזוט: 10 חקלאים שחזרו אלה שהשכירו חממות.

יואב מורג: יש 54 מקומות שאוכלסו.

יאיר פינס: אם אנחנו באמת רוצים לבדוק האם החקלאים שחוזרים לעסוק בחקלאות מקבלים את הכלים זה נורא פשוט לעשות את זה.

יאיר פינס: יש 40 חקלאים כאלה.

יאיר פינס: ניקח את המספרים ונראה שכולם מקבלים את כל המשאבים, לא לחזור למה שהיה להם, אלא פי כמה וכמה יותר, יותר דונמים, ציוד יותר חדיש, כל אותם 40 יכולים לחזור לחקלאות.

אהרון חזוט: יש את החוק.

אהרון חזוט: ישנה החלטת ממשלה שלא מבוצעת, החלטה של מחיקת חובות להסתדרות הציונית.

אהרון חזוט: זו החלטת ממשלה שהיתה לפני ההתנתקות ומושכים אותה בכוונה בצורה זדונית.

אהרון חזוט: זו החלטת ממשלה.

אהרון חזוט: גם מנכ"ל משרד המשפטים אברמוביץ אמר בוועדת הכספים שלא צריך חקיקה לעניין הזה.

אהרון חזוט: פשוט משרד האוצר והמנהלת בעניין הזה משתמשים בזה ככלי כדי למנוע כל מיני תהליכים מתקדמים של החקלאים.

אהרון חזוט: הדבר האחרון שקורה לאחרונה עשרות תביעות של פועלים ערבים שכתוצאה מההתנתקות הפסיקו לעבוד.

אהרון חזוט: פשוט עשרות תביעות מגיעות אלינו ואני אוסף אותן.

אהרון חזוט: יש כנראה עבודה שמאלנית עם עורכי דין ערבים.

אהרון חזוט: פשוט מגישים תביעות ובסיטונאות ועשרות חקלאים נתבעים במיליוני שקלים.

אורי אוריאל: היה בג"ץ שפסק שעובדים מיהודה ושומרון ערבים צריכים לקבל את כל תנאי העבודה כולל תגמולים.

אורי אוריאל: עכשיו באים עם תביעות דרך עורכי דין.

אורי אוריאל: הוא צודק, זה מאורגן ודורשים להחיל לאחור.

אופיר אקוניס: אני אשמח לבדוק איתך את העניין הזה.

אופיר אקוניס: הפרקליטות צריכה להגן על החלטת המדינה.

אופיר אקוניס: בעצם התביעות הללו באו בשל החלטת המדינה בשנת 2004-2005 לביצוע ההתנתקות.

אופיר אקוניס: זה כל הסיפור.

אהרון חזוט: אופיר מה שאני דורש מהכנסת פשוט העניין הזה של התביעות.

אהרון חזוט: אני פניתי למנהלת.

אהרון חזוט: המנהלת אמרה שזה לא באחריותה.

אהרון חזוט: פשוט זה כמו כל הדברים שאנחנו נזרקים ועוברים ואנחנו צריכים ללכת לבג"צים לממש החלטות ממשלה.

אהרון חזוט: ואותו דבר הנושא הזה, הבריחה מאחריות, שהמדינה תיקח את כל הנושא של התביעות האלה ותטפל בהן כמקשה אחת.

אהרון חזוט: במקום זה משאירים אותנו בצורה בודדת.

אהרון חזוט: חקלאים גם ככה בצרות.

אהרון חזוט: והם נתבעים ומאיימים עליהם בכל מיני עיקולים.

אהרון חזוט: אני מבקש מאוד שזה יהיה לסדר היום כי הצווים כרגע עומדים ממש בפתח.

אהרון חזוט: אני מבקש שהממשלה תיקח אחריות בעניין הזה והכנסת.

אהרון חזוט: שיורידו את התביעות האלה מהחקלאים.

אהרון חזוט: תודה.

אהרון חזוט: משרד החקלאות עושה הכול כדי לעזור.

אהרון חזוט: הבעיה שלו זה המגבלות של החוק.

יואב מורג: סך הכול היו בגוש 174 שעסקו בפועל בחקלאות ועוד 102 נחלות מאוישות שלא עסקו במישרין בחקלאות.

יואב מורג: אנחנו גיבשנו מספר מסלולים של פתרונות.

יואב מורג: 40 פתרונות היו במשקים קיימים, מושבים וקיבוצים קיימים, 40 פתרונות זמניים.

יואב מורג: מעבר לזה בנינו 4 פארקים בסדר גודל של 3500 דונם, פארקים לחממות, בזיקים, יד בנימין, קרני יפה.

יואב מורג: יש שם 78 מקומות של בערך 40 דונם כל חלקה.

יואב מורג: מתוכם 54 אוכלסו.

יואב מורג: ויש עוד 24 מקומות פנויים.

יואב מורג: אהרון אם יש עוד חקלאים שרוצים להצטרף זה הזמן דרך מנהלת סל"ע.

אהרון חזוט: תשנו את החוק אין בעיה יחזרו.

אהרון חזוט: לא על חשבון כספי הפיצויים של הבית.

אהרון חזוט: אתה יודע את זה.

אהרון חזוט: תגיד את זה גם.

יואב מורג: ההקמה של משק חקלאי נעשית על סמך הביצועים שהחקלאי מקבל על פי הוועדות של מנהלת סל"ע.

יואב מורג: מעבר לזה אנחנו בהסכם נותנים לפי החוק עוד 32% על ההפרש בין עלות ההקמה ובין הפיצויים שהם קיבלו ועוד 25% לפי חוק עידוד השקעות בחקלאות.

יואב מורג: זאת אומרת בסופו של דבר חקלאי צריך עוד להוציא כסף בהחלט מכיסו על מנת להקים את המשק.

יואב מורג: אנחנו הולכים לפי החוק כמו שאמרתי, הפיצוי, 32% ו-25% נוספים.

יואב מורג: בנוסף לזה יש לנו פתרונות כמו שציינו פה במספר ישובים.

יואב מורג: 8 ישובים קיימים שהצטרפה אליהם הקהילה החקלאית.

יואב מורג: חלקם עם נחלות.

יואב מורג: חלקם כבר עובדים.

יואב מורג: חלקם מצאו פתרונות חקלאיים במה שציינתי מקודם.

יואב מורג: בין הישובים האלה יש לנו שני ישובים חדשים לחלוטין.

יואב מורג: חלוצית 1 וחלוצית 4 שקלטו את קהילות נצרים ועצמונה.

יואב מורג: אנחנו כיום מטפלים בנושא של כפר דרום.

יואב מורג: ובנושא של החקלאים שעדיין לא חזרו לפעילות אנחנו מנסים לגבש יחד איתם פתרון ללכת לחלקות מרוכזות שיש עיבוד מרוכז של מטעים או גידולי שדה אחרים.

יואב מורג: זה פחות או יותר התמונה ממש בקיצור.

לאה ורון: אם דובר על הפרוגרמות החקלאיות שטרם סיימתם לגבי שומריה, ניצנים, אמציה, אבני טל, מסירת הקרקע בסיום הפרוגרמה.

יואב מורג: יש עדיין מבחינתנו התחייבות לתת קרקע.

יואב מורג: אנחנו עדיין עובדים בשיתוף יחד עם המינהל למצוא את הקרקעות האלה ולהעביר אותן.

יואב מורג: אנחנו נתקלים בבעיות אחרות סטטוטוריות למיניהן.

יואב מורג: באנו למסור איזה שטח למשל לשומריה, פתאום הסתבר שתוכננה שם כריית חרסית למפעלי מלט ואז יש לנו קצת איזה קונפליקט.

יואב מורג: למרות שכריית החרסית תהיה בעוד 50 שנה.

יואב מורג: אנחנו מנסים למצוא את הפתרונות יחד עם ממי.

יואב מורג: אתה נותן קרקע, היא חכירה לדורות.

יואב מורג: על ניצנים אנחנו דיברנו על שטחים מרוכזים.

יואב מורג: חלקה אחת הצענו לכם ואתם לא רציתם אותה.

יואב מורג: חלקה אחרת אנחנו עדיין תלויים בגורמים אחרים.

יואב מורג: גם ממי, גם גורמים סטטוטוריים.

אופיר אקוניס: אפשר לראות תוכנית עוד חודש?

יואב מורג: זה ייקח זמן יחד עם הגורמים האחרים.

יואב מורג: יש מקומות שהיתה לנו קרקע זמינה שהמתיישבים לא רצו כי הם חשבו שיש מקום אחר.

יואב מורג: יש מקומות שייקח לנו חודש.

יואב מורג: יש מקומות שהמינהל אומר שייקח לו שנה.

יואב מורג: כל מקום יש לו אפיון אחר ובעיות אחרות.

אופיר אקוניס: כרמל אתה חייב לנו תשובה.

כרמל מיכאלי: אני אמרתי, ביררתי, ביקשתי מגברת שולה בן צבי שהיא מנהלת האגף החקלאי במינהל את התייחסותה בנושא נווה ים, לשאול אותה מה קורה עם זה כי אבי עדכן שב-19 ביולי היתה ישיבה בהשתתפות כל הגורמים.

כרמל מיכאלי: שאלתי את גברת שולה בן צבי מה קורה עם הסיכום דיון הזה?

כרמל מיכאלי: היא אמרה לי שישנן שתי נקודות עיקריות שכרגע לא סגורות מבחינתם.

כרמל מיכאלי: אחת, שזה מבקשים שם דברים שהם חריגות מעקרונות קודמים אחרים בהסכמים אחרים שאישר היועץ המשפטי לממשלה.

כרמל מיכאלי: הוא קבע גבולות וכרגע הם מבקשים להסיט את הגבול.

כרמל מיכאלי: והם פנו בנושא הזה למשרד המשפטים.

כרמל מיכאלי: הם מחכים לתשובתו.

כרמל מיכאלי: זה עניין אחד ברמת דו השיח שלהם מול המפונים.

כרמל מיכאלי: ויש להם גם דו שיח מול הישוב הקולט נווה ים שיש למנהל תביעה תלויה ועומדת נגד הקיבוץ הזה בעשרות מיליונים בנושא של שימושים חורגים שהמינהל מנסה להסדיר את זה מולם ולקבל פרטים מדויקים מה בדיוק השימושים החורגים וזו סוגיה שתעלה אצלם בהנהלת המינהל.

כרמל מיכאלי: אין להם עדיין את כל הנתונים.

כרמל מיכאלי: הם לא גמרו את זה.

כרמל מיכאלי: יותר מזה כבוד יושב ראש הוועדה זה בשם אומרם, אני לא יכול להגיד לך יותר מזה.

אבי פרחן: הערה לפרוטוקול.

אבי פרחן: אני מחזיק בידי מסמך של עורך דין נמרוד תפר שהוא העורך דין של קיבוץ נווה ים והוא כותב לגברת שולה בן צבי, הנידון קיבוץ נווה ים, פגישה מתאריך 15.3.09, פגישה מתאריך 13.5.09, מכתבים מתאריך 26.5.09, פגישה בתאריך כך וכך הוסכם כי יוקם צוות לבחינת ההצעה להסדרת יחסי קיבוץ נווה ים עם מינהל מקרקעי ישראל.

אבי פרחן: זאת בד בבד עם העתקת משפחות מגרעין אילי ים לקליטה בקיבוץ.

אבי פרחן: בפגישה שקיימנו במשרדך בתאריך 13.5.09 דנו בפרטי ההצעה.

אבי פרחן: כלומר הקיבוץ הגיש הצעה.

אבי פרחן: במכתבי מתאריך 26.5.09 הבהרתי לך את עמדת הקיבוץ.

אבי פרחן: כלומר הקיבוץ הבהיר את עמדתו.

אבי פרחן: מודה על קבלת עמדת מינהל מקרקעי ישראל לפשרה המוצעת במכתבנו.

אבי פרחן: זימון ופגישות נוספות.

אבי פרחן: היתה פגישה אחרי לחץ מסיבי, היתה סוף סוף פגישה עם המינהל והיה מתווה והיו הבנות ואתם הייתם שותפים להבנות הללו.

אבי פרחן: ועכשיו לזרוק את זה ליועץ המשפטי אדוני היושב ראש עוד הפעם לזרוק את זה ליועץ המשפטי.

אבי פרחן: כלומר אני מזמין התנגדות מהיועץ המשפטי.

אבי פרחן: כלומר גורמים פה מזמינים התנגדות מהיועץ המשפטי.

אבי פרחן: ועוד הפעם ישחקו אותנו.

אבי פרחן: אני מבקש מאדוני היושב ראש לקבוע לוח זמנים, להביא את כל הגורמים לכאן ושיתנו תשובות כאן.

אבי פרחן: במקביל אני יודע שאתה בקשר ישיר עם ראש הממשלה שראש הממשלה יפטור אותנו מהמצוקה הזאת כבר.

אבי פרחן: מספיק.

אבי פרחן: עכשיו היות וההעתקה הזאת יצאה לדרך, עברה את האל חזור והיא תמומש.

אבי פרחן: אף על פי כל היועצים המשפטיים.

אבי פרחן: אני מבקש להקצות כבר היום תקציב לתכנון המפורט ופיתוח תשתיות על ידי משרד השיכון.

אבי פרחן: שנית, להעמיד 15 מבנים בניה מתועשת ולהעלות אותנו לשטח כדי שנשתקם סוף סוף ושלישית, להכתיב לוח זמנים לסיום כל הבלגן הזה.

אבי פרחן: מספיק.

מיכל אופיר: סליחה, אני ממינהל מקרקעי ישראל, מהאגף המשפטי ואני רוצה להדגיש לגבי מה שנאמר שאנחנו צריכים לקבל אישורים ממשרד המשפטים יש בהצעות להסכם העתקה לנווה ים חריגות לעומת מה שאושר במקרים אחרים.

מיכל אופיר: העמדה העקרונית של משרד המשפטים היתה שאין לעבור את הקווים האדומים האלה.

מיכל אופיר: כך שזה בכלל לא ברור שזה יאושר.

מיכל אופיר: זה עדיין לא הגיע למצב סופי.

מיכל אופיר: מבקשים שם דברים שהם מנוגדים.

יורם אוהב ציון: אני רוצה לשאול בבקשה את כרמל, קודם כל אני רוצה לחזק את מה שאסנת אמרה ומה שאבי פרחן אמר.

יורם אוהב ציון: באמת הישוב שומריה עובד ועובד מצוין.

יורם אוהב ציון: זה רק מראה שאנשים שנמצאים על הקרקע שלהם ויודעים מה קורה איתם הרבה יותר קל להמשיך להתנהל.

יורם אוהב ציון: ואת שומעת את נווה ים.

יורם אוהב ציון: אנחנו שאין לנו עדיין, אנחנו לא יודעים איך להתנהל אז הרבה יותר קשה לנו.

יורם אוהב ציון: אני רק מחזק את מה שאת אומרת.

יורם אוהב ציון: אבל כרמל שאלה קצרה בכן ולא ואז אני אעיר את הערה שלי.

יורם אוהב ציון: האם במזרח לכיש יש העתקה קהילתית כן או לא?

כרמל מיכאלי: התשובה היא כפולה.

כרמל מיכאלי: לצורך העניין ראשית החלטת הממשלה מאפשרת לעשות העתקות קהילתיות במזרח לכיש.

כרמל מיכאלי: אלא מה?

כרמל מיכאלי: שהיא קובעת מה המסגרת התקציבית של הסכמי ההעתקה הקהילתית במזרח לכיש.

כרמל מיכאלי: בדרך כלל כשיש הסכמי העתקה במקומות אחרים מי שקובע את המסגרת התקציבית זו הוועדה המיוחדת.

כרמל מיכאלי: מי שיושבת במנהלת סל"ע וזו הפררוגטיבה שלה.

כרמל מיכאלי: החלטת הממשלה במזרח לכיש באה ואמרה אפשר לעשות הסכמי העתקה אבל יש מגבלות תקציביות שהממשלה קבעה אותן ולא עוברים אותן.

כרמל מיכאלי: זה ברמת הכלל.

כרמל מיכאלי: עכשיו לרמת הפרט.

כרמל מיכאלי: בפועל עושים הסכם העתקה אחד בלבד למזרח לכיש וזה לאמציה.

כרמל מיכאלי: ומדוע?

כרמל מיכאלי: כיוון שלמרשם ולחזן אין צורך לעשות הסכמי העתקה.

כרמל מיכאלי: אלה ישובים חדשים שמקימים אותם.

כרמל מיכאלי: אין ישוב קולט ולא צריך להגיע איתו להסכמות ולכן לא עושים שם הסכמי העתקה.

כרמל מיכאלי: לגבי אמציה יש משא ומתן, יש חילוקי דעות מאוד קשים.

כרמל מיכאלי: הנושא יובא להכרעתו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה.

יורם אוהב ציון: אני רק רוצה לחדד אדוני היושב ראש למה שאלתי את השאלה הזאת.

יורם אוהב ציון: אנחנו מושב קטיף באמציה לא מצליח שלוש שנים לחלץ את העגלה מסיבה אחת פשוטה.

יורם אוהב ציון: כי יש פה התחייבות של מנהלת סל"ע לקנות אלף דונם.

יורם אוהב ציון: ביחד 440 דונם למושב אמציה.

יורם אוהב ציון: מנהלת סל"ע חשבה שזה לא יעלה כלום בגלל כל מיני שיקולים שאמציה נמצאים בחובות.

יורם אוהב ציון: ברגע שהתברר שחייבים להם כסף הם חיפשו מקורות מימון ואז הם עשו את הלינק הזה.

יורם אוהב ציון: הם לקחו 11 חקלאים של הישוב, לא שאלו אותם בכלל, לקחו אותם, אמרו להם, אתם ממנים את הדבר הזה.

יורם אוהב ציון: אז קודם כל אומרים לנו תביעה ראשונה, אתם לא מוכנים כסף על לא מעובד.

יורם אוהב ציון: קודם כל לא שאלו אותי אם אני רוצה מעובד או לא רוצה מעובד.

יורם אוהב ציון: לא רוצה מעובד.

יורם אוהב ציון: לא שאלו.

יורם אוהב ציון: דבר שני, ברגע שהמושב הוותיק שלא כל כך קשור אלינו הגיש תביעה אז 3 שנים הם מבקשים מאיתנו ומהם להסיר את התביעה הזאת.

יורם אוהב ציון: ברגע שמנהלת סלע לא היתה עושה את ההעתקה וזו ההערה שלי כרמל, לא היינו בבעיה הזאת כי לא היה קשור בכלל.

יורם אוהב ציון: את הקרקע היו קונים בלי קשר, את ההתנהלות מול המושב הוותיק היו מנהלים בלי קשר, ואז זה היה יותר פשוט.

יורם אוהב ציון: בשביל זה ההערה של העתקה.

אופיר אקוניס: היתה תשובה לתביעות של הפלשתינים.

עמית פורת: זו לא תשובה , זה רק עדכון קצר.

עמית פורת: צריך להדגיש זה תביעות של פלשתינים שהוגשו נגד מעסיקים ישראלים.

עמית פורת: המדינה היא לא צד להליכים האלה.

שלמה וסרטל: סליחה, התביעה היא פיצויי פיטורים.

שלמה וסרטל: הערבי תובע פיצויי פיטורים.

שלמה וסרטל: בגלל הפינוי הוא תובע פיצויי פיטורים.

שלמה וסרטל: אל תגיד שהמדינה היא לא חלק מזה.

עמית פורת: המדינה היא לא צד להליכים אבל היו כמה פסיקות סותרות של בתי הדין האזוריים לעבודה, בתי דין שונים.

עמית פורת: אחד מהתיקים הגיע לכבוד הנשיא אדלר שביקש במסגרת אותו תיק שהתנהל שם את עמדת היועץ המשפטי לממשלה לסוגיה הזאת.

עמית פורת: היועץ המשפטי לממשלה נתן את עמדתו.

עמית פורת: משרד המשפטים נתן את עמדתו.

עמית פורת: היא הוגשה לפני שבועיים, שלושה, חודש.

עמית פורת: הוגשה העמדה הזו.

עמית פורת: כאן זה עומד.

עמית פורת: השאלה המשפטית שעומדת שם לדיון היא האם חל הדין המצרי או האם חל הדין הישראלי?

עמית פורת: השאלה הזו יש עמדות סותרות.

עמית פורת: היא עוד לא הוכרעה.

עמית פורת: זו שאלה שנמצאת כרגע בדיון.

דורון בן שלומי: עוד הוכחה נוספת לבריחה מאחריות של הממשלה למה שהיא עושה זה הכול.

דורון בן שלומי: זה חוזר.

אופיר אקוניס: הממשלה חוקקה שני חוקי אינתיפאדה בתמיכת הפרקליטות שבאה ואמרה שפלשתיני שבפעולה שבה הוא ניסה לפגוע בחיילי צה"ל נפגע לא יזכה לפיצויים.

אופיר אקוניס: אז מה?

אופיר אקוניס: יכולה לבוא ולומר המדינה אנחנו לא אחראים.

אופיר אקוניס: והנה לקחה אחריות.

אופיר אקוניס: תמיד אפשר להציע הצעות יצירתיות.

אופיר אקוניס: גם של הממשלה וגם כהצעות חוקתיות.

30741: אנחנו כמשרד התשתיות, מינהל לביטוח תשתיות ביוב היינו אחראים לממש באמצעות תקציבים של משרדים אחרים חיבורי ישובים לפתרון קצה מה שנקרא, למערכות ביוב קיימות.

30741: אז עכשיו דיווח.

30741: קו חלוציות, חיבור שני ישובי חלוציות בוצע בפועל.

30741: משרד השיכון משלים רשתות פנימיות ותחנות שאיבה לביוב.

30741: מת"ש חבל שלום בוצע בפועל.

30741: נלקחו בחשבון צרכים של המתיישבים העתידיים.

30741: מת"ש שומריה, מוכן למכרז.

30741: זה התעכב קצת בגלל מחלתו של מהנדס המועצה.

שלמה וסרטל: היום יש היתר.

שלמה וסרטל: הנה פה.

שלמה וסרטל: ראש המועצה פה מוציא היתר היום.

30741: ואז אנחנו מוציאים למכרז.

30741: בנוגע למת"ש אמציה אנחנו ממתינים.

30741: עסק די סגור.

30741: אנחנו ממתינים להעברת כסף ממשרד האוצר 20 מיליון ומשהו.

30741: ברגע שמקבלים יוצאים במכרז.

30741: בנוגע למת"ש עין צורים אז התחלנו בביצוע אבל עדיין אנחנו ממתינים לשני מרכיבים משמעותיים של התקציב, חלקו של משרד השיכון.

אסנת קמחי: הועבר לפני שבועיים.

30741: אז אני שמח לשמוע את זה.

30741: ויש גם משרד הביטחון.

30741: כמבוגר אחראי אנחנו לוקחים בחשבון את כל הסביבה כולל מחנה ג'וליס.

30741: משרד הביטחון כנראה התשובה לא תהיה כל כך מהירה.

30741: אנחנו מטפלים בזה.

30741: מקווים לסגור את זה בקרוב.

רן ססובר: אז אנחנו לא מייצגים את משרד התחבורה.

רן ססובר: אנחנו מייצגים את עצמנו, את החברה הלאומית לדרכים ואנחנו יכולים להתייחס לנושא תעסוקה שהועלה פה.

רן ססובר: במסגרת היותנו חברה ממשלתית ובמסגרת החלטת ממשלה בהנחיית רשות החברות הממשלתיות בשעתו למתן העדפה להעסקת מפוני גוש קטיף, אני יכול לציין שאנחנו קלטנו 3 עובדים מקרב המפונים שעדיין מועסקים אצלנו היום בחברה.

רן ססובר: אפילו מבקר המדינה בדוח מבקר המדינה מצא לנכון להתייחס בחיוב לעניין הזה.

רן ססובר: אני לא חושב שיש עוד חברות ממשלתיות שנהגו כך.

אופיר אקוניס: מבחינת כבישים, סלילה וכדומה?

רן ססובר: מבחינת תשתיות אנחנו חברה ממשלתית שפועלת על פי תוכניות חומש ובהתאם להנחיות משרד התחבורה.

רן ססובר: אנחנו זרוע ביצוע.

רן ססובר: במסגרת התוכנית הזאת אפשר לומר שלא מזמן חנכנו את כביש 358.

דוד דהן: משרד התיירות נדרש לשני דברים בנושא של תעסוקה.

דוד דהן: אחד לפני כשנתיים הסתיים קורס מורי דרך בעלות של כ-20 אלף שקל לסטודנט.

דוד דהן: סיימו 35 אנשים.

דוד דהן: זה היה בשיתוף ביטוח לאומי שגם מימן דמי מחיה לסטודנטים במהלך הקורס.

דוד דהן: אני בא בשם השר שאומר שהמשרד מוכן לכל יוזמה נוספת בנושא של הכשרה מקצועית אם יהיו פניות אלינו.

דוד דהן: יש עוד דבר אחד.

דוד דהן: בנוסף לקורס הזה גם השלמנו להם תו תקן כך שהם יוכלו להיות מועסקים גם במסגרת משרד החינוך.

דוד דהן: מי שפונה אלינו אנחנו מפנים אותו למעסיקים הגדולים, לסוכנים הגדולים.

דוד דהן: אנחנו מנסים למצוא במסגרת היכולות שלנו.

דוד דהן: אנחנו לא שירות תעסוקה אבל אנחנו מקושרים לכל הסוכנים בשוק.

דוד דהן: נושא נוסף זה חממות תיירות.

דוד דהן: יוזמות שונות שהם מבקשים לפתוח דברים שונים.

דוד דהן: היו כמה וכמה פניות והמשרד אישר להם יועצים שונים ועוד דברים כך שמי שרוצה מוזמן לפנות למשרד בצינורות המקובלים ואנחנו נדון בכל.

יאיר פרגון: הערה לסיום.

יאיר פרגון: הפינוי היה בצו חירום.

יאיר פרגון: הטיפול הוא בצו בירוקרטיה.

יאיר פרגון: לא סתם יושב פה פרחן שהוא בוגר י"ב כיתות ואיש נבון, יושב פה שלומי והוא לא עורך דין, ועוד חקלאים והם לא עורכי דין, וגם ראש המועצה לא עורך דין, וגם ידידי פה חזוט לא עורך דין, גם אנוכי לא עורך דין.

יאיר פרגון: יושבת פה חבורה של מוז'יקים, חקלאים ומולם יושבת סוללה של עורכי דין פקידים מן השורה הראשונה ששוחקים בבירוקרטיה את החקלאים האלה.

יאיר פרגון: אמר את זה הכי יפה פה פרחן.

יאיר פרגון: ריבונו של עולם.

יאיר פרגון: אתם יודעים מה שאתם יכולים לגרום להם?

יאיר פרגון: אני אומר לכם בגילוי לב.

כרמל מיכאלי: אני רק רוצה להגיד עוד פעם שאני ממש מוחה על המתקפה של פרגון.

כרמל מיכאלי: היא לא מכובדת.

כרמל מיכאלי: ממש לא.

יאיר פרגון: את מצב הבירוקרטיה לא אתה קבעת.

יאיר פרגון: אתה חלק מהמכונה, אתה חלק מהגלגלים.

יאיר פרגון: אתם תקבלו את המשכורת שלכם עד הפנסיה ולא אתם אשמים.

יאיר פרגון: ותאמין לי רוב האנשים האלה יחזירו ציוד.

יאיר פרגון: אולי הילדים שלהם יקבלו את הפיצויים שלהם.

יאיר פרגון: אתם לא אשמים בעניין.

יאיר פרגון: אדוני היושב ראש תביא את זה לראש הממשלה ותגיד לו קח את התיק, אני משתמש בביטוי שלו, קח את התיק "המחורבן" הזה שנקרא פינוי.

יאיר פרגון: אנחנו לא מצליחים לפתור את הבעיה.

יאיר פרגון: מספרים לך פה על אמציה ש"מתבחבשים" שמה עם המושבניקים הוותיקים.

יאיר פרגון: אני אומר לך שאני נמצא עם ישוב שהגיעו אליו 500 תושבים שהמדינה שמה.

יאיר פרגון: יש היום 650.

יאיר פרגון: איך הגיעו לשם עוד 150 תושבים?

אורי אוריאל: ריבוי טבעי.

יאיר פרגון: אני עומד מול התושבים שהם בוכים.

יאיר פרגון: אני עומד מול התושבים האלה שהם רועדים כשהם מדברים.

יאיר פרגון: יש שמה קבוצה של 40 בני מנשה שהם לא יכולים לבנות את הבית שלהם.

יאיר פרגון: ילכו בעלי היכולת.

יאיר פרגון: מה עושים איתם?

יאיר פרגון: מישהו נתן דין וחשבון איך אני משחרר אותם משם?

יאיר פרגון: יש בתוך האתר הזה ניצן תושבים שגרו בגוש קטיף ואינם זכאים על פי חוקי המדינה, על פי חוק פינוי פיצוי אינם זכאים.

יאיר פרגון: אתם צודקים.

יאיר פרגון: הם אינם זכאים ואתם לא צריכים לתת להם כלום.

יאיר פרגון: אל תתנו להם כלום.

יאיר פרגון: יש משפחות בקרווילות שאינם זכאים.

יאיר פרגון: מישהו נותן לי כראש מועצה תשובה איך אני מוציא אותם מהמעברה הזאת.

יאיר פרגון: אני כראש מועצה צריך לפנות את כל התושבים.

אופיר אקוניס: טוב רבותיי, אנחנו נסכם כך בשלב הזה.

אופיר אקוניס: לאור הזמן הרב שחלף לאחר פינוים של מפוני גוש קטיף קוראת ועדת הכלכלה לרשויות המדינה לפעול כולנו ובמשותף וללא שהות נוספת לשם שיקום המפונים.

אופיר אקוניס: זאת חובתה של המדינה לאזרחיה.

אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה קוראת לראש הממשלה להורות על חידוש פורום מנכ"ל בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה בעניין השלמת הטיפול במפונים.

אופיר אקוניס: כמו כן דורשת הוועדה ממשרדי הממשלה להעביר לידיה לוחות זמנים ברורים להתקדמות הטיפול במפונים.

אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה תתכנס אחת לשלושה חודשים בשבוע הראשון של כל חודש על מנת לעקוב אחר טיפולן של רשויות המדינה במפוני גוש קטיף.

אופיר אקוניס: הוועדה קוראת למשרד החקלאות והמינהל להעביר תוכנית הכוללת איתור שטחים ולוח זמנים תוך 45 יום לעניין מימוש הקרקעות החקלאיות.

אופיר אקוניס: כמו כן קוראת הוועדה לרשם האגודות לסיים את תהליך ההעתקות הפתוחות תוך 45 יום.

אופיר אקוניס: במהלך חודש יולי שנה הבאה ככל שיידרש ואני מקווה שלא יידרש, אני אקיים ישיבה לוודא כי הוארכו החוזים למשפחות המתגוררות בקיבוץ כרמיה.

אופיר אקוניס: החוזים שמענו מסתיימים בדצמבר 2010.

אופיר אקוניס: נקווה שלא נידרש.

אופיר אקוניס: לשם קידום הסדרת ענייני המפונים אבחן ואציע ביחד עם חברים מהוועדה אם יהיה צורך שורה של תיקונים לחוק יישום תוכנית ההתנתקות התשס"ה - 2005.

אופיר אקוניס: תודה רבה.