ועדת המשנה (של ועדת הכספים) לפריפריה, כנסת 18, פרוטוקול מספר , 2009-07-28 13:00

מירי רגב: בוקר טוב לכולם.

מירי רגב: ערן פולק, נציג האוצר, התעסק בשנים האחרונות בכל סוגיית התקציב לפריפריה.

מירי רגב: תודה לחבר הכנסת גפני על כך שהוא אישר את הקמת ועדת המשנה לענייני פריפריה, שאני רואה בה חשיבות מאוד גדולה, לצערי לא נמצא פה היום עקב אבל, אימו נפטרה.

מירי רגב: הוא בהחלט מתכוון לעסוק בנושאים האלה ואנחנו גם מתכוונים, אני מתכוונת להעלות לו נושאים מוועדת המשנה, כדי שהם יצופו יחד אתכם במליאה של ועדת הכספים.

מירי רגב: כוונת הוועדה הזאת היא להציף נושאים כדי לקדם סוגיות שונות בפריפריה.

מירי רגב: אנחנו לא נצליח בכל שנה לעסוק בכל הנושאים, אבל בוודאי נצליח לעסוק במספר נושאים מהותיים ובמושב החורף או בשנה הקרובה, סיכמנו שנעסוק בשני נושאים – התיישבות ותעסוקה.

מירי רגב: איך בעצם אנחנו מביאים יותר ויותר מתיישבים לאזור הנגב והגליל והדבר השני, כל מה שקשור לתעסוקה, עם כל הגופים הממשלתיים, וחשבנו לנכון שהמפגש הראשון, נכון שיהיה לפני שאנחנו מסיימים את המושב הזה ומתחילים את מושב הקיץ הבא, נשמע מהאוצר מהו התקציב לשנת 2009 – 2010, שניתן לפריפריה.

מירי רגב: אנחנו לאחר מכן בעצם נמפה את הנושאים העיקריים שבהם אנחנו רוצים לעסוק, אנחנו נביא לכל מפגש, כל יום שלישי, אחת לשבועיים, ועדה קבועה בנושא הפריפריה, בין שתיים לארבע, זה חלון הזמן שיושב-ראש ועדת הכספים מותיר לוועדות משנה, אתם תקבלו מראש את התאריכים וכל פעם יגיע שר אחר או נציג משרדו, שיבוא וידבר על ענייני משרדו כדי שנראה איך לקדם את אותן סוגיות שאנחנו מאמינים בהן ומה שלא ייסגר ברמת הוועדה הזו, נעלה ונציף למעלה, כדי לקדם אותם.

דוד בוסקילה: גברתי יושבת-ראש ועדת המשנה, קודם כל אני מרך אותך על היוזמה הזאת, להקים את הוועדה, העובדה שאת עומדת בראשה ואני חושב שהשדולה הזאת, למען הפריפריה, שאת למעשה המייסדת שלה והמובילה שלה, יש לה משמעות גדולה מאוד.

דוד בוסקילה: אנחנו, כיישובי פריפריה, מה שנקרא, ערי הפיתוח, פורום ערי הפיתוח במרכז השלטון המקומי, באמת לפעמים סובלים מאובדן דרך כשאנחנו לא יודעים בעצם מה המקורות שעומדים לרשות היישובים שלנו בכל שנה ושנה ותמיד אנחנו מחכים לערב אישור התקציב ויום לאחר אישור התקציב, אנחנו מתחילים להבין ונוחתים עלינו טיפין טיפין גזירות כאלו ואחרות, שלא צפינו ולא שמענו.

דוד בוסקילה: לפעמים, בתקציב המדינה הכללית זה אחוז אחד או חצי אחוז או עשירית האחוז, ולנו המשמעות היא גדולה מאוד.

דוד בוסקילה: לכן אני מברך את נציג האוצר, באמת על ההזדמנות הזאת לשבת ולשמוע מה מבשר תקציב 2009 ו- 2010.

דוד בוסקילה: ברור לנו שהוועדה הזאת תהיה מין מקום כזה שבו נברר באמת את הסוגיות הקשות ביותר שעומדות על הפרק.

דוד בוסקילה: אחת הסוגיות שעומדת על הפרק והיא קשה מאוד, קשה מנשוא, אנשים עוד לא אומדים מה הולך לקרות עם זה, וכשזה יקרה, המדינה תעמוד משתאה, זה הנושא של מס הבצורת.

דוד בוסקילה: כשהוא ייכנס לתוקפו, ברגע כשיתחילו לגבות אותו בפועל, לא מבין אף אחד מה גודל השבר שיהיה בחברה הישראלית, ויפה שנעשה על זה חשבון נפש שעה אחת קודם.

דוד בוסקילה: החשבון הראשון שיצא בספטמבר, אני אומר לכם, המדינה תרעש ותגעש, אתם לא מבינים על מה אנחנו מדברים ולכן אני אומר, יפה לעשות על זה חשיבה נוספת, אולי, כי בסופו של דבר, אני לא יודע מה יצא למדינת ישראל מבחינת הכנסות מזה.

דוד בוסקילה: אני יודע שהשבר יהיה גדול בעיקר בקרב אותן משפחות שהן משפחות קשות יום ממילא.

דוד בוסקילה: לכן אני חושב שאחד הנושאים שצריך להיות נדון עדיין במסגרת הנושאים שיידונו בכינוס הזה של הכנסת, צריך להיות הנושא הזה.

דוד בוסקילה: אנחנו, כפורום ערי פיתוח במרכז השלטון המקומי, נשמח מאוד לשתף פעולה, להיענות לכל אתגר.

דוד בוסקילה: אנחנו יודעים שבנושא הזה של מענקי האיזון ל- 2009, יש איזה שהוא פיתרון שמקובל על השלטון המקומי.

דוד בוסקילה: אני יודע שב- 2010 עדיין אין פיתרון.

דוד בוסקילה: אני מקווה שתהיה בשורה בפי האוצר.

דוד בוסקילה: אני יודע שהנושא של חינוך בערי הפיתוח, שהוא בראש סדר העדיפויות שלנו והוא למעשה הסיבה והמסובב להישארות שלנו בערי הפיתוח, עובר תמורות, למרות שנניח אם אני לוקח את שדרות כדוגמה, שדרות במשך השנה הקודמת והשנה הנוכחית, הציונים הגבוהים ביותר בארץ, בית-הספר התיכון בשדרות קיבל בבחינות הבגרות, ממוצע הציונים ואחוז העוברים את בחינות הבגרות, ואני רוצה להגיד שהמצוינות הזאת שאנחנו מנסים להנחיל בערי הפיתוח היא מצוינות שנבנתה במשך שנים בהרבה יזע ובהרבה עמל, ואם שנה אחת לא נקלע לתוך הנושא הזה ונשמר את המצוינות הזאת שהושגה, אחר-כך זה יעלה לנו הרבה יותר כדי לשקם את ההריסות שיהיו כתוצאה מזה.

דוד בוסקילה: אני באמת מברך את כל החברים שלי, ראשי הערים, שהגיעו לכאן.

דוד בוסקילה: אני מאחל באמת לעצמנו שהבמה הזאת תהיה במה לדיונים פוריים וטובים.

מירי רגב: הצטרף אלינו מנכ"ל עמותת אור, רוני, שהוא חבר, ידיד, יישר כוח על העבודה המצוינת, כל מה שקשור להתיישבות בנגב.

מירי רגב: אמר לי דוד לוי מהשלטון המקומי שהם עשו אתך סיור שפספסתי ואני מתכוונת עכשיו בפגרה לנסוע ופשוט עושים שם דברים נפלאים.

מירי רגב: הוא שותף מבחינתי לפורום הזה, גם לוועדת המשנה, גם לשדולה ואני שמחה שהצלחת להגיע.

אורי אריאל: הייתי מעט שותף בהתרחשות התוכנית שהכינו באוצר נדמה לי בהובלתו של רן בלינקוב, וזה שינוי לא כי יש קצת יותר כסף, אל"ף, יש הרבה יותר כסף, אני חושב, תכף נשמע, אלא כי השינוי בא מהאוצר.

אורי אריאל: הוא לא בא רק בגלל שלא דרשו, בטח שהם דרשו, תמיד דורשים, אלא אגף התקציבים בראשותו של רן ראה בזה ערך, זה שינוי בתפישת עולם, זה לא שינויים בכמויות, קצת מוסיפים, מורידים, מסדרים.

אורי אריאל: ואם נצליח לשמר את המגמה הזאת, את הראש הזה, לא יודע, אולי רן יגיד איך, מה חושבים היום באגף התקציבים, לפי דעתי זה המפתח הכי גדול פה והלוואי ונזכה שזה לא רק בשנה אחת, אלא בכמה וכמה שנים טובות.

ערן פולק: אני אתחיל מהסוף של הדברים.

ערן פולק: הקונצפט של פריפריה כסוגיה שהיא רוחבית, שאגף תקציבים מטפל בה, זה התחיל באמת לפני כמעט שנה וחצי, במסגרתו בין היתר הוגשו לממשלה, על-ידי משרד האוצר, סדרה של הצעות החלטה באוגוסט 2008, שהחלטת המסגרת או ההחלטה הראשית במסגרת זאת היתה להכריז על הפריפריה גיאוגרפית כעל איזור עדיפות לאומית ועוד שורה של צעדים שנובעים מזה, בין היתר צביעה של תקציבים, ריכוז הפעילות על-ידי איזה שהיא ועדה בין משרדית, מינוי אחראים בכל משרד ומשרד, אמנת שירות ספציפית לפריפריה, אגב שיתוף לא עם הרשויות המקומיות אלא עם רשויות הפיתוח של הנגב והגליל כמייצגות הרשויות המקומיות.

ערן פולק: הפורום הזה התכנס פעם אחת, כמובן שאחרי שהתפזרה הכנסת הקודמת, עוד לפני החלפת הממשלה ומה שקרה במערכת של ועדת התקציב וחוק ההתייעלות הכלכלית לשנת 2009 ושנת 2010, שבמסגרת אישור הפרק של אזורי עדיפות לאומית, החלטת הממשלה הזאת בוטלה.

ערן פולק: זה לא בדיוק בוטלה, זה נקבע שהיא אינה בתוקף.

מירי רגב: איזה החלטה אינה בתוקף?

ערן פולק: אותה החלטה שתיארתי כרגע, שמגדירה את הפריפריה, ובעצם את העדיפות, גם תקציבית וגם ניהולית, של הפריפריה.

ערן פולק: וזה נקבע בחקיקה, גם בוועדה שההחלטה הזאת בוטלה, עם עוד החלטות נוספות שהיו באותו אירוע והתוצאה הישירה של זה, שבעצם תקציב 2009, 2010, ברמה מבנית שלו, לא מכיל תקציבים שנגזרים מאותן החלטות של אוגוסט.

ערן פולק: לא מכיל תקציבים ייעודיים שנגזרים מאותן החלטות של אוגוסט.

ערן פולק: מה שהוא כן מכיל ובגלל זה הסקירה שלי ואני גם ביקשתי אתמול ממנהל הוועדה להבהיר את זה לפני הדיון, היא לא סקירה שיכולה להצביע על תקציבים.

ערן פולק: מה שאפשר לעשות וצריך לעשות זה בעצם לפנות למשרדי הממשלה הביצועיים, שאני מציע פה איזה שהיא חלוקה שלהם לפי הנושאים, אבל לפנות אליהם, כי התקציבים הם בשורה התחתונה לא צבועים ברמה שאנחנו חשבנו שהם יהיו במסגרת אותה החלטת ממשלה שעברה ובוטלה לאחר מכן, אלא הם תקציבים שבגדול כל אחד נובע מסדרי העבודה וסדרי העדיפויות של המשרד עצמו, נכון להיום ונכון להחלטות הממשלה, החקיקה שמחייבת אותו.

מירי רגב: אני רוצה להבין את דבריך, אתם באוצר לא צבעתם שום דבר לטובת פריפריה?

מירי רגב: בזמנו דיברתם על עידוד השקעות הון ועל כל מיני תקציבים, כחלק ממפת העדיפות הלאומית.

מירי רגב: חוק הפריפריה עבר.

ערן פולק: בוטלה החלטת הממשלה שמאפשרת לנו את כל המהלך הזה.

אבירם דהרי: אני אסביר.

אורי אריאל: היתה החלטה.

אבירם דהרי: אני אתן את הצד השני.

אבירם דהרי: ההחלטה של 2008 דיברה על פריפריה גיאוגרפית בלבד.

מירי רגב: התנגדנו לזה.

אבירם דהרי: זו בדיוק הנקודה.

אבירם דהרי: זה בוטל.

אבירם דהרי: זה יצא מחוק ההסדרים ואין יותר את ההמצאה הזאת שנקראת פריפריה גיאוגרפית.

אבירם דהרי: מה שביקשנו והתקבל, שיהיו קריטריונים שייקבע מה זה פריפריה.

אבירם דהרי: הקריטריונים נקבעו ועכשיו זה יעבור להחלטת ממשלה והממשלה תחליט איך תיראה מפת העדיפות הלאומית.

מירי רגב: ועל-פי איזה שילוב קריטריונים.

אבירם דהרי: יש כבר את השילוב של הקריטריונים.

דוד בוסקילה: מה שיקרה, זה מחזיר את החוק למצב שמשאיר שיקול דעת לשר לקבוע.

אבירם דהרי: זה לא שר.

אבירם דהרי: הממשלה תחליט את מפת העדיפות, איזה יישובים נמצאים בעדיפות, על-פי קריטריונים .

אבירם דהרי: הקריטריונים האלה שנקבעו, הם הקריטריונים שהוחלט בוועדת הכספים, זה יבוא לחוק, יחוקק חוק חדש, יהיו קריטריונים, המפה תתעדכן, בהתאם למה שצריך להיות ומזה ייגזרו מפת עדיפות לאומית בחינוך, בשיכון, בפנים וכו'.

אבירם דהרי: כרגע, צודק נציג האוצר ערן, קודם היו הכספים צבועים לפריפריה, כפי שהוגדרה קודם, והיום הכספים האלה קיימים, רק הם לא צבועים.

אבירם דהרי: נכון, צריך מהר לקבל החלטות מה כן, מה לא, ובכל משרד ומשרד, כי יכול להיות שבמשרד מסוים, עיר מסוימת תהיה עדיפות לאומית בחינוך, אבל לא בשיכון.

אבירם דהרי: והשנייה תהיה בשיכון ולא בזה.

אורי אריאל: החוק בעצם הסמיך את הממשלה לקבוע אמות מידה ולקבוע מפות וגם אם זה בחלוקה, אם רוצים חלק לזמן קצר וארוך ורק בתחום מסוים ולא בכל התחומים.

אורי אריאל: הממשלה יושבת על זה, קרי מיודענו גבי גולן יושב על זה, ומכין עכשיו הצעה.

אורי אריאל: אם את שואלת איפה כדאי להתמקד, לא דווקא בישיבה הזאת, אלא בעבודה שם ובהחלטה הזו, כי ממנה ייגזר הכל.

אורי אריאל: אחרי שזה ייקבע, לפתוח את זה יהיה קשה מאוד וזה לא חוזר אלינו לאישור, אלא רק לידיעה.

מירי רגב: להתייעצות.

מירי רגב: לידיעה בלבד?

אורי אריאל: חוזר אלינו להשפעה שולית, אם בכלל.

אורי אריאל: ככה החלטנו, זה אנחנו החלטנו.

אורי אריאל: זה בסדר.

אורי אריאל: אז רק לדעת.

מירי רגב: פולק, בעצם מה שזה אומר, ערן, שחוק הפריפריה, כמו שזה עבר, מפת העדיפות הלאומית שנגזרת מחוק הפריפריה אמורה בעצם להיגזר מהממשלה, הממשלה צריכה להחליט על מפת העדיפות הלאומית, בקריטריונים כאלה ואחרים, והמפה הזאת תגזור את ההטבות לאותם יישובים שייכנסו לתוך מפת העדיפות הלאומית, שהממשלה החליטה.

מירי רגב: הבנתי נכון את העניין?

מירי רגב: זאת אומרת, שכן יש תקציב.

ערן פולק: הממשלה יכולה להחליט על שתי רמות.

ערן פולק: רמה אחת מהו אזור עדיפות לאומית, ואגב, צודק חבר הכנסת אריאל שאומר שהיא יכולה להחליט על סוגים של אזורי עדיפות לאומית, ובאותה מסגרת, היא גם תצטרך, בסמכותה להחליט מהן ההטבות לאזור עדיפות לאומית.

ערן פולק: אלו שתי סדרות של החלטות.

אורי אריאל: יכול להיות מצב, ערן, שהממשלה אומרת לכל משרד – קבענו את המפה ועכשיו תקבע בתוכך את המדרגות?

ערן פולק: אני חושב שלפי החוק זה אפשרי, כן.

מירי רגב: אז כרגע שום תקציב לא צבוע פריפריה?

ערן פולק: בהקשר הזה, שוב, שאני מדבר על החלטת הממשלה של אוגוסט או סדרת החלטות הממשלה של אוגוסט, מול ההחלטות האלה, ברמה העקרונית אין תקציב ספציפי, כי ההחלטות האלה בוטלו בעצם, אז לא יכול להיות תקציב מול משהו שבוטל.

ערן פולק: מה שכן יש, זה עבודה של המשרדים, חלק ברמה הספציפית וחלק ברמה של הקריטריונים הכלליים שלהם, שפה אני הייתי מציע איזה שהיא התייחסות, בוודאי אם את מתחילה פה מהלך של ועדה שהיא מתמשכת, אני חושב שזה דבר מבורך ביותר, של התייחסות ושל מעקב.

ערן פולק: גם אם מסתכלים, תיזכרי בנתונים שישבנו אצלך בחדר, יש שני כיווני עבודה של המשרדים, יש כיוון של זרמי כסף או הקצאות רוחביות שמשנים את הפרמטרים של הקצאה, חינוך, רשויות מקומיות, אלו הבאלקים הגדולים, יש עוד כל מיני יותר קטנים – תיירות ודברים כאלה, ויש פעילות אחרת שמתרכזת באורגנים עיקריים, במחוללי צמיחה קראנו להם.

ערן פולק: יש פה את נציג משרד התמ"ת שיכול להרחיב את הפעילות של המשרד בתחום הזה, שהיא דוגמה טובה אבל זה סתם דוגמה נוספת, כביש 31 שמחבר את צומת להבים לערד, זה כביש שהוא מבוצע.

ערן פולק: הוא לא צבוע ככסף פריפריה, אבל זה כביש שהוא מבוצע כתוצאה, בין היתר מהחלטת ממשלה שקבעה במסגרת הסדרה הזאת, שקבעה שצריך את הכביש הזה לבצע או כביש 40, כביש המוביל בעוקף של באר-שבע, עד לצומת הנגב.

ערן פולק: לכן, יש שתי רמות ואני חושב שיהיה נכון לפצל את ההתייחסות ולעקוב ברמות האלה.

ערן פולק: לצורך העניין, להסתכל באופן מפורט על מה עושה משרד התמ"ת, כי העוגנים של מחוללי צמיחה, מה עושה משרד נגב גליל בתור התחלה, מה עושה משרד הביטחון בכל מה שקשור להעברת מחנות צה"ל לנגב, לדעתי אין פרויקט גדול מזה בתחום של פריפריה, בטח לא מבחינת העלות, אבל גם מבחינת המשמעות שזה אמור לחולל כלפי הנגב ובכיוון אחר של דיווח של הקריטריונים או הפרמטרים שהמשרדים עובדים, זה משרד התחבורה, זה משרד השיכון, פנים, תיירות, חינוך, חקלאות, אלו המשרדים שמעבירים כסף בין היתר לרשויות מקומיות ושם צריך לראות איזה העדפה הם נותנים לפריפריה במסגרת הפרמטרים שלהם.

רוני אהרון פלמר: רק שאלת הבהרה.

רוני אהרון פלמר: בתוך חוק ההסדרים, יכול להיות שזה בסוף לא עבר, היה סכום שהצטבר לכמות נכבדה של כסף, נגיד 600, 700 מיליון בחינוך, 100 מיליון לעידוד העברת חברות או פתיחת צוותי פיתוח כאלה ואחרים של חברה כזאת או אחרת בדרום, לתשתיות, אני חושב של תעסוקה, קרוב לשני מיליארד שקל, כל הסכומים האלה, הם קיימים בסוף בחוק, לא?

רוני אהרון פלמר: שזה בזרם הפנים-משרדי, כמו שאמרת.

ערן פולק: אז לגבי מרכזי הפיתוח, לפני מספר ימים רן יצא.

רן קיויתי: אני מנהל המטה לפיתוח הפריפריה במשרד התמ"ת.

רן קיויתי: משרד התמ"ת לאורך השנים עובד ברמה של פיתוח גיאוגרפי כשמבחינתנו ברמת התעסוקה אנחנו צריכים לתת פתרונות לפריפריה ששם המצאי של תעסוקה חלופית לעובדים מפוטרים הוא נמוך מאוד ויש בעיה של תעסוקה.

רן קיויתי: אז הכלים של המשרד הם מלכתחילה מוכווני פריפריה, אנחנו עשינו מספר כלים בשנה האחרונה שמתגברים את זה, אם זה מסלולים שעכשיו פורסמו, כמו המסלול של חמת שמאפשר למפעלים בפריפריה להוציא עובדים לחופשה ולקבל, המדינה משלמת את השכר ואז אנחנו דואגים לזה שהעובדים, שבעצם אין להם מצאי עבודה באזור הגיאוגרפי שלהם, בגלל שהם נמצאים בפריפריה ואין שם מגוון של מקומות עבודה אז הם לא יפוטרו ואם זה בנושא של מחקר ופיתוח, גם תוכנית שעכשיו יצאנו, של הקמה של מרכזי מחקר ופיתוח בפריפריה גיאוגרפית.

מירי רגב: אתה יכול להציג לנו בצורה רצינית מספרים?

רן קיויתי: אין בעיה.

רן קיויתי: בחמת יש 150 מיליון שקל, בנושא של מרכזי הפיתוח של חברות גדולות בפריפריה זה תוכנית של 100 מיליון שקל בשנה, יש תוכנית נוספת שהיא דרך מסלול תעסוקה, גם כן למרכזי פיתוח בפריפריה, אבל בצורה קצת שונה, זה עוד 50 מיליון שקל שנמצא שם.

רן קיויתי: מרכז השקעות קיבל השנה סכום של 450 מיליון שקל, עובד לפי פריפריה גיאוגרפית, אז הם כולם אמורים להגיע לפריפריה גיאוגרפית.

רן קיויתי: מינהל אזורי פיתוח, שמפתח את אזורי התעשייה בפריפריה, גם כן קיבל השנה תוספת תקציבית, סך-הכל התקציב שיהיה לו הוא משהו בסביבות 150 מיליון שקל, אולי נגיע אפילו ל- 200.

מירי רגב: כשאתה אומר לי מרכזי אזורי פריפריה, אני רוצה לדעת איזה אזורים, בבית-שאן?

מירי רגב: באזור עפולה?

מירי רגב: באזור קריית גת?

אבירם דהרי: על איזה מפה אתם מדברים?

רן קיויתי: יש החוק לעידוד השקעות הון, לפי מפת אזורי עדיפות שקיימת, היא עכשיו לא בתוקף, היא עוד לא נכנסה.

אבירם דהרי: אתה צריך לעבוד לפי המפה הקודמת, לא לפי המפה של 2008.

רן קיויתי: חוק עידוד השקעות הון עובד לפי המפה הקיימת.

אבירם דהרי: הרגילה, לא 2008.

רן קיויתי: כן.

מירי רגב: אני רוצה להבין, ערן, בעצם פה אתה לא יכול להציג לנו שום דבר תכל'ס, מבחינת תקציב 2009, 2010, לטובת הפריפריה.

ערן פולק: אהה.

מירי רגב: שום דבר.

מירי רגב: ובניגוד למה ששר האוצר אמר ואומר, שהתקציב הזה הוא הכי חברתי והכי פריפריאלי שיכול להיות.

מירי רגב: כי אני חשבתי שיגיע לכאן האוצר, יציג פה תמונת מצב, אחרי 2009, אחרי אישור התקציב, מה שאתה אומר בעצם אין שום דבר, עד שלא תהיה מפת עדיפות לאומית.

ערן פולק: לא, אני לא אומר שאין שום דבר, אני אומר שההחלטת הממשלה שהגדירה את הדברים האלה, בוטלה.

מירי רגב: בעצם ההחלטה בוטלה, מה שאני רוצה להבין, ההחלטה בוטלה וכרגע כל משרד מחליט בהתאם לשר, בהתאם למאבקים או לכוח של ראש עיר כזה או אחר, למי הוא נותן ואת מי הוא מתעדף, ורק כדי להבין את התהליך, כי זה חשוב, תראו, זה חשוב כדי שנבין את התמונה ונבין איך אנחנו הולכים, עד שנמצא ונחבר את כל הקצוות.

מירי רגב: בעצם אתה אומר, מפת עדיפות לאומית, ברגע שהיא תסוכם והיא תבוא לאישור הממשלה, היא בעצם זאת שתביא את האור.

מירי רגב: היא זאת שתגדיר עכשיו, מרגע זה, מאותם יישובים, ומה הם מקבלים וגם בתוך המפה עצמה, אני מבינה שלא כל יישוב בתוך המפה יקבל את אותה עדיפות.

מירי רגב: בוא תעשה לי רגע סדר, כי זה חשוב לי להבין את העניין הזה.

ערן פולק: המצב כרגע, שאותה החלטת ממשלה שהגדירה פריפריה ולצורך העניין יצרה את האחידות בהגדרות, ההחלטה הזאת בוטלה.

ערן פולק: מה שיש היום זה כל משרד ממשלתי עובד לפי הדין הקיים מבחינתו, אם זה משרד התמ"ת – יש חוק עידוד, עם מפה מסודרת שקבועה בחוק, אגב זה חוק נפרד מחוק אזורי עדיפות, אז גם אין שם איזה שהיא בעיה, וכל משרד עובד לפי החלטות הממשלה או חוק שמתאים לו, לפעילות שלו.

ערן פולק: ברמה הזאת של ריכוז, כמו שנקבע בהחלטת הממשלה של אוגוסט, אין ריכוז כזה מבחינת החלטות הממשלה.

ערן פולק: אם וכאשר תהיה החלטת ממשלה שמגדירה מה זה עדיפות לאומית ומהם הכלים, אז בוודאי יהיה.

ערן פולק: אני לא אומר שהכסף לא קיים, אני רק אומר שהכסף מוקצה או מחולק על-ידי המשרדים ואת הפינה הפרטנית, מה מיועד לאיזה מקום בארץ או לאיזה סוג של יישוב, האם זה פריפריה או לא פריפריה, ואני לא יודע לפי איזו הגדרה, את זה צריך לעשות בבדיקה מול המשרדים עצמם.

30797: מה המשמעות של הבג"צ בנושא החינוך, כמה זה יכול להקרין ולהשפיע על המשרדים האחרים, אם בכלל?

ערן פולק: החוק שעבר בחוק ההתייעלות, זה חוק שבין היתר נותן מענה לזה.

ערן פולק: בהנחה שהממשלה תקבל החלטה, אז ההחלטה הזאת היא התשובה לבג"צ והיא תהיה אזור העדיפות שיוגדר.

אורי אריאל: כל מה שנעשה זה כדי לענות לבג"צ.

ערן פולק: לא רק, אבל כן.

מירי רגב: בג"צ עדאללה בעצם ביטל את העדיפות שקיבלו אותם יישובים בפריפריה, מה עשו משרדי המשלה?

מירי רגב: כדי לא להיטיב גם, לכאורה, מה שהם היו צריכים לעשות עם כל התושבים, קרי אם יש לך יישוב ערבי ויישוב יהודי, במקום להיטיב גם עם היישוב הערבי, אמרו – אנחנו מבטלים לכולם.

מירי רגב: לא נותנים לא ליישוב היהודי ולא ליישוב הערבי.

מירי רגב: נוצר מצב שבערים שהם באמת זקוקים לסיוע, כמו לדוגמה כל מה שקשור לסוגיית המוּחזקוּת בבתי-ספר, כל מה שקשור לגני ילדים שלוש-ארבע, כל ההטבות שקיבלו, הכל בעצם התבטל.

מירי רגב: זה העניין.

מירי רגב: יכול להיות שעיר מסוימת כן תקבל את הסיוע, היא תקבל את הסיוע כי יש לה קשר לשר כזה או אחר.

מירי רגב: כל העניין של חוק הפריפריה, שדיברנו שאנחנו לא מוציאים אותו.

מירי רגב: אני מבקשת את היועץ המשפטי, אני רוצה להבין, הרי היה כאן ויכוח גדול מאוד בוועדת הכספים, האם חוק הפריפריה צריך להיות חלק מחוק ההסדרים או לא, למרות שהוא לא, לכאורה, משהו תקציבי שחייב לעבור בחוק ההסדרים, אמרנו שאת חוק הפריפריה יש לנו אינטרס להעביר לחוק ההסדרים כדי שפעם אחת ולתמיד נסדיר את סוגיית הפריפריה, נסדיר את סוגיית מפת העדיפות הלאומית.

מירי רגב: היה ויכוח האם מפת עדיפות לאומית צריכה להיות מאושרת על-ידי ועדת הכספים או לא ובסוף התקבלה החלטה שחוק הפריפריה עובר על-ידי ארבעה קריטריונים, שזה מרחק מתל-אביב, סוציו-אקונומי, ערים מעורבות ואיום ביטחוני, כשהמשקל של כל קריטריון ייקבע על-ידי הממשלה, למפת העדיפות הלאומית.

מירי רגב: וזה לא יבוא בעצם לאישור להתייעצות עם הוועדה, אלא רק לעדכונה או לידיעתה.

עידו עשת: את מדברת על נושא שאת מכנה חוק הפריפריה, את מכנה את חוק אזורי עדיפות לאומית?

מירי רגב: כן, חוק אזורי עדיפות לאומית.

מירי רגב: אני רוצה להבין מה קרה עם הסיפור הזה.

עידו עשת: באיזה מובן מה קרה?

עידו עשת: החוק הוא חוק ממשלתי שהגיע במסגרת הצעת חוק ההתייעלות, ועבר בוועדה כחלק מהצעת חוק ההתייעלות והוא נכלל כחלק מהצעת חוק ההתייעלות בשינויים שהחליטה עליהם הוועדה.

עידו עשת: אני מניח שהוא יפורסם.

עידו עשת: נציגת משרד המשפטים נמצאת כאן?

עידו עשת: לא.

עידו עשת: זה כחלק מהחוק שנכלל והתשובה היא נכונה, זאת אומרת הוועדה החליטה לקבל את הצעת הממשלה בשינויים שנקבעו בוועדה.

מירי רגב: הכנסנו עיר קולטת עלייה, הכנסנו כמה דברים.

עידו עשת: נכון, נכנס שיקול של עלייה.

דוד בוסקילה: אבל האמת היא שבחוק עצמו אין איזה מדדים כמותיים וזה משאיר בסוף את העניין בסופו של דבר לשיקול דעתו של השר.

מירי רגב: זה לא משנה.

מירי רגב: אבל אם יש, אם בסוף הממשלה תחליט על מפת עדיפות לאומית, שהם יחליטו מה הקו הדרומי ומה הקו הצפוני שממנה היישובים נכללים לתוך אותו סל, ואז יחליטו על סל ההטבות, אז זה באמת אפשר יהיה לעשות משהו הרבה יותר מסודר, כדי לעקוב ולראות מי מקבל.

דוד בוסקילה: ובכל-זאת זה ייקבע על-פי שיקול דעתו של השר.

דוד בוסקילה: הממשלה תקבע את המפה של אזורי עדיפות לאומית, אבל את המשקל של כל תחום בתוך העדיפות הלאומית, ייקבע השר.

אורי אריאל: ועל זה אני מוסיף הערת אזהרה, שאני מעריך שיהיו הוראות מעבר כי יהיה לחץ של כל אלה שיוצאים מהמפה, אולי בצדק, אולי, צריכים להתארגן.

מירי רגב: לתת להם להתארגן עם אזורים מסוימים.

מירי רגב: קבוע שלוש שנים מעבר, נכון?

עידו עשת: שנתיים וחצי.

אורי אריאל: עכשיו רק צריכים לתת לזה מדדים עוד פעם ומשמעויות ומה שיקרה זה שלפחות בשנה הראשונה או שנתיים ראשונות, יחסית יהיה מעט כסף, גם אם נניח יש היום, ויש כסף.

מירי רגב: אני לא יודעת אם אתה הספקת לראות את המספרים, רק שאני ישבתי עוד בכל תהליך אישור החוק.

מירי רגב: האוצר הציג מספרים רציניים ביותר לטובת הפריפריה.

מירי רגב: עכשיו מה שקורה, אנחנו נחזור לאותה מציאות שהיינו בה עד היום, בעצם שכל משרד מתנהל על-פי שיקול דעתו, ובעצם לא יהיה לנו באמת, אנחנו לא נוכל לראות את ההתקדמות האמיתית, אלא אם כן עכשיו נתחיל לעבוד משרד, משרד, נראה מה כל משרד עושה.

מירי רגב: זה בעצם העניין.

עידו עשת: רק לומר שהחוק כולל, הוועדה החליטה שהחוק יכלול חובות דיווח נרחבות לוועדה, דיווח חצי שנתי לוועדה לגבי כלל אזורי עדיפות לאומית ולגבי ההטבות שניתנות, ודיווח שנתי למליאת הכנסת.

עידו עשת: הדו"חות האלה גם מפורסמים, הוועדה גם החליטה שהדו"חות האלה יפורסמו באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה והם אמורים להיות, ברגע שיש החלטה, היא תתפרסם וגם כפי שאמרתי, זה אמור להגיע לכאן, לא אמור, זה יגיע לכאן, בהתאם לקריטריונים שינוסחו על-ידי הוועדה.

מירי רגב: גבי גולן הוא מאיפה?

מירי רגב: משרד ראש הממשלה?

מירי רגב: מה הוא עושה שם?

אבנר סעדון: גבי גולן הוא יועץ ראש הממשלה לפיתוח וסגן מזכיר הממשלה.

מירי רגב: והוא אמור להכין בעצם את ההצעה למפת העדיפות הלאומית?

אבנר סעדון: הוא מכין אותה.

מירי רגב: כשהוא יושב בהתייעצות עם מי, ומכין אותה?

אבנר סעדון: אני מהאגף הכלכלי במשרד, גם אני עובד בצוות.

אבנר סעדון: יש עבודת מטה במשרד לגבש את המפה.

אבנר סעדון: אני מאמין שבשבוע הבא כבר לפחות יהיה אצלנו משהו מוכן.

מירי רגב: בשבוע הבא נבקש פגישה עם גבי גולן, צוות מצומצם.

מירי רגב: אנחנו נוכל לראות, פחות או יותר, את הכיוונים של מפת העדיפות הלאומית שהולך בעצם להמליץ עליה לאישור הממשלה?

אבנר סעדון: כן.

אבנר סעדון: צריך לראות בתוך המשרד שזה מקובל על כל הצוות שעובד על זה.

אבירם דהרי: לפי הקריטריונים של החוק החדש?

מירי רגב: לפי הקריטריונים, גם של מפה, המפה שאני ראיתי, קריית גת בגלל שהיא זכתה להיות חלק מכביש 6, כביש 6 הרי הוא מפתח את החינוך והוא מפתח את התעסוקה והוא מונע את האבטלה, אז בגלל שהיא זכתה, העיר הזאת, בכביש 6, אז היא לא תהיה חלק ממפת העדיפות הלאומית, כך אני הבנתי אבל אולי אני טועה.

אבירם דהרי: אתם עובדים לפי קריטריונים?

אבנר סעדון: כן, כמובן שיש קריטריונים.

אבירם דהרי: וזה שקוף, נכון?

אבנר סעדון: הדברים יהיו שקופים.

מירי רגב: אני רוצה בשבוע הבא, לפני הפגרה, להביא לדיון את גבי גולן ואני מבקשת שזה יהיה בהשתתפות יושב-ראש ועדת הכספים.

מירי רגב: שיגיעו כל המשרדים, עם מצגות מסודרות.

אבירם דהרי: הפשטנות הזאת הורגת אותי וזה אנשי מקצוע, אני אסביר לך למה אני מתכוון.

אבירם דהרי: יש שם סעיף שאומר פוטנציאל גבייה, אחוז גבייה מתוך פוטנציאל גבייה.

אבירם דהרי: זה למ"ס?

אבירם דהרי: זה לא למ"ס.

אבנר סעדון: לא, לא קשור.

אבנר סעדון: לפחות אנחנו כרגע לא משתמשים.

אבירם דהרי: יש לך קריטריונים שעל-פיהם אתה קובע עדיפות לאומית.

אבירם דהרי: אתה א', ב', ג', ד'.

אבירם דהרי: שאלתי אותך – אתה עובד לפי הקריטריונים?

אבירם דהרי: אתה אומר לי כן.

אבירם דהרי: רוב הקריטריונים שם, לא לפי הלמ"ס.

אבירם דהרי: קליטת עלייה משנת 90, לא לפי הלמ"ס.

אבירם דהרי: אז אנחנו רוצים לראות נתונים ושמישהו ישים ידו על הנתונים האלה, זאת אומרת שיגיד – אלה הנתונים ואין בלתם.

אבירם דהרי: זאת אומרת, מאיפה לקחתי וזה.

אבירם דהרי: כי אני פה הרבה פעמים בא לוועדות, שומע נתונים רחוקים מהאמת כרחוק מזרח ממערב, וזה עובר, אף אחד לא נותן את הדין על זה גם.

אבירם דהרי: הוא יכול להגיד מה שהוא רוצה והוא הולך.

אבירם דהרי: וזה האיש מקצוע.

אבירם דהרי: אז לא יכול להיות, מישהו שיבוא.

אבירם דהרי: יותר נתונים, את הקריטריונים, שיהיו שקופים ובוא, אין בעיה, אף אחד לא רוצה, כולם מוציאים על-פי זה.

עידו עשת: החוק קובע חובה לפרט את הנתונים.

עידו עשת: בחוק הוועדה קבעה חובה לגבי פירוט מקור הנתונים, זה מופיע כסעיף בחוק, בהחלטת הממשלה.

אבירם דהרי: אף נתון אינו סודי, הכל יפורסם.

עידו עשת: רק אמרתי מה קבע החוק.

אבירם דהרי: בשבוע הבא, אתה אמרת שזה תוך כמה ימים.

מירי רגב: אבירם, תכף נסכם את זה.

אבנר בן גרא: אני ראש מועצת מיתר.

אבנר בן גרא: מעבר למפה שכנראה מיתר לא תהיה בתוכה, גיאוגרפית או לא, אני מבקש, מירי, שאולי תשימי לב, בעקבות שיחה עם מנכ"ל משרד הפנים, הסיפור הזה של קריטריונים לפריפריה זה די אוורירי, ברגע שאין יד שמתאמת את כל הגופים.

אבנר בן גרא: אני על בשרי חוויתי בצומת שוקת, שהולך להיות שם גם צבא, גם תמ"ת, גם כביש 6, גם רכבת קלה, כל הדברים האלה, שאתה לא מדבר עם איזה שהוא גוף שיכול להוביל את כל העסק הזה ביחד, אלא כל פעם כפי שנאמר פה, תנצל את החוזקות שלך, את היכולות שלך, את הקשרים שלך, כל פעם במשרד אחר.

אבנר בן גרא: צריך לשים לב שכל הקריטריונים האלה יהיו אולי בוועדה נניח של חמישה מנכ"לים לצורך העניין של המשרדים האלה, כדי שהעסק יחולק כמו שצריך ויבוא לידי ביטוי ובאמת ינטרל את כל הקשרים והלחצים מסביב.

אבנר בן גרא: כך נראה לי שזה דבר דומיננטי וחשוב, אחרי שיגדירו את הקריטריונים עצמם.

קאסם עווד: אני ראש המועצה המקומית כפר מאזרה.

קאסם עווד: היישוב מאזרה בצפון, נושק את נהרייה, דרומית לו יש יישובים, מצפון לו, במגזר היהודי, מקבלים הקלה במס.

קאסם עווד: ב- 2002 עתרנו לבג"צ, בית-המשפט קבע שאנחנו בקו עימות.

קאסם עווד: משום מה, אני לא יודע שאנחנו לא מקבלים הקלה במס מאז.

קאסם עווד: עתרנו לבג"צ עוד פעם אחת, עד עכשיו לא היתה החלטה בבג"צ.

קאסם עווד: בית-המשפט החליט בתקופה האחרונה להחזיר את זה לוועדת הכספים.

קאסם עווד: אחרי שש-שבע שנים טובות, בלי תשובה, החזירו אותנו עכשיו לוועדת הכספים.

קאסם עווד: אני מבקש להתייחס לנושא הזה, אולי להביא את זה לוועדת הכספים להחלטה.

מירי רגב: אני מציעה להעלות את הנושא הזה לוועדת הכספים, אני אדון עליו עם יושב-ראש ועדת הכספים.

קאסם עווד: יש החלטה של בית-המשפט להעביר את זה בחזרה לוועדת הכספים.

30797: אני מאילת.

30797: אל"ף, אני מאוד שמח על הרעיון להתמקד בנושא התעסוקה, אני רק רוצה לבקש בדיונים, להתמקד בדרך האיתור וגיוס כוח-אדם פרופסיונאלי.

30797: כי גם אם נייצר את המובלעות התעסוקתיות ולא יהיה לנו את היכולות להביא את האוכלוסייה, אז אף יזם ובצדק, לא יירצה, אני אומר את החוויה שאני חווה באילת, מחסור מסוכן, אסטרטגית, לעיר אילת בגיוס כוח המשאב האנושי, חוסר במורים, ברופאים, בעובדים סוציאליים, במהנדסים, באדריכלים.

30797: גודש בסודנים.

30797: אני מוכן לייצא.

מירי רגב: אתה יודע שהעליתי הצעה לסדר, זה יגיע עכשיו לוועדת הפנים לדיון מהיר, יש הבדל בין פליטים למסתננים.

מירי רגב: מסתננים זה סיפור אחר ואת הפליטים בעצם לפזר אותם בכל הארץ ולבטל את ההנחיה המעוותת הזאת שהם יהיו דרומית לגדרה.

30797: זה נושא שמרגש אותי כל פעם מחדש.

30797: המצב הפך אותי להיות סודנולוג, מומחה לחבר'ה.

30797: לא פליטים ולא קשקושים, מדובר במסתננים אפריקאיים, שמחפשים עבודה, הם לא רק מסודן, הם מחוף השנהב, הם מגאנה והם מלבנון ואני מודיע לך, גם ממדינות שיש להם עניין בעזרת התנועות הפונדמנטליסטיות לפגוע בנו.

30797: אני אומר את זה בצורה קטגורית.

30797: וכל השאר, דרך אגב, אני מתחקר אותם, יש להם אישורים לשהות במדינה יותר ממני.

30797: מאוניברסיטת תל-אביב, מהגוף הזה, יש להם ערימות, זה פשוט שערורייה.

30797: ואם נוסיף על זה, מגדרה לחדרה, זאת אומרת לא יהיו, ויבלו בערד או אצלנו, בלתי נסבל, אין לי מילים.

30797: נחזור לענייננו.

30797: אני חושב שהנושא המרכזי בנושא של התעסוקה, צריך לראות איך מייצרים את הפלטפורמה שבה נוכל לקלוט את ההון האנושי.

30797: אחרת ממה נפשך?

30797: אני הולך עכשיו לפגישה בחמש, עם הממונה על השכר, כדי לראות איך מייצרים את המקדמים שמאפשרים לנו, אחרת אנחנו נהפוך להיות עיר של חוטבי עצים, שואבי מים וסודנים.

30797: זה הדבר האחד.

30797: הדבר השני זה הנושא של כפי שנאמר, נושא של סעיף המרחק.

30797: אני אומר את זה כעיר שהוגדרה על-ידי הלמ"ס כעיר הפריפריאלית ביותר במדינת ישראל.

30797: אם אנחנו לא נצמצם את הפערים על-ידי אמצעי תחבורה ראויים, אין לנו שום, העלויות שלנו גדלות, גבוהות ב- 30% ממה שנגיד ליבת המדינה.

30797: וזה לא רק אצלי.

30797: 19% משטחה של מדינת ישראל זה מהערבה התיכונה דרומה.

30797: מאוכלס בפחות מאחוז אחד מתושבי מדינת ישראל.

30797: והדבר השני זה המנגנון שמבטלים הטבות מבלי שאנחנו יודעים.

30797: אני לא יודע איך זה קורה, אני לא יודע איך זה עובד, יכול להיות שזה תקנות, יכול להיות כל מיני דברים.

30797: אני יום אחד שמעתי שמישהו במשרד החינוך ישב, אנשים מסוימים, והחליטו שמורידים את אילת בנושא חינוך.

30797: ממה שנקרא אזור ה-ח'.

30797: אנחנו מוגדרים כאזור ח'.

30797: אזור ח' זה האזור הרחוק ביותר.

30797: החליט מישהו שהוא מצמצם את מדינת ישראל, או שהוא מקרב את אילת לציוויליזציה, או שהוא מקטין את המפה והפכנו להיות אזור ז'.

30797: המשמעות היתה 15% או משהו בדומה לזה, של תשלום, ואף אחד לא מודיע.

30797: צריך גם פה, אני רוצה לבקש שנדע, שלפחות ניערך לקרב, נוכל להגן, שלא יביאו לנו דברים בהפתעה, אני חושב שזה לא לעניין ואני שב ומברך על הרעיון להתמקד במספר נושאים, כי אחרת כל ראש רשות ימשוך את זה לכיוונים שלו, ואני חושב שתועלות רבות לא תצאנה.

30797: זהו.

אבירם דהרי: אני מאוד מברך על הוועדה הזו ואני חושב שהיא יכולה להיות להיט, ובלבד שכמו שאמרת, ואני מסכים עם חבר הכנסת אריאל וגם ערן דיבר על זה, שאנחנו נעזור פה כוועדה מייעצת כן או לא רשמית, לא משנה, לאותם משרדי ממשלה לקבל את ההחלטות או לפחות שנשמע עליהן.

אבירם דהרי: נוכל להתווכח.

אבירם דהרי: בסופו של דבר, מי שמקבל את ההחלטות, שיקבל את ההחלטות, אבל שיהיה לנו את היכולת להקשיב, לשמוע מה אנשים מתכננים, על איזה בסיס בכלל הם אומרים את מה שהם אומרים.

אבירם דהרי: אני רוצה לספר סיפור מזעזע על אותו בחור שחבר הכנסת אריאל מעריץ ומתפעם, אותו בלניקוב, הוא באופן קבוע, כמנכ"ל משרד הפנים, עמד פעם אחר פעם והודיע שמענקי האיזון מחולקים לפי נוסחת גדיש, מה שהיה לא נכון בסדרי גודל לא יאומנו עד כדי מצב שהגשתי נגדו תלונה במשטרה על הוצאת כספים במרמה.

אבירם דהרי: ואני רוצה להסביר, יש מענקי איזון, עיריית קריית גת למשל, הפסידה 130 מיליון שקל, בכמה שנים, בפער של מענק איזון.

אבירם דהרי: שימו לב מה התרגיל של כל החברים הטובים.

אבירם דהרי: מענק האיזון ישבה ועדת גדיש, סווארו ואחר-כך גדיש, וקבעו איזה שהיא נוסחה שקבעה לדוגמה מגיע לעיר מסוימת 30 מיליון שקל מענק איזון.

אבירם דהרי: על-פי גדיש, צריך לתת לרשויות שישה מיליארד שקלים.

אבירם דהרי: אין שישה מיליארד שקלים, יש רק ארבעה.

אבירם דהרי: אז היה ארבעה, היום יש כבר 2.4 וזה הישג.

אבירם דהרי: הישג, כן?

אבירם דהרי: אני נדהם ממה שאתם אומרים אבל לא חשוב.

אבירם דהרי: אין שישה יש רק ארבעה.

אבירם דהרי: מה עושה גוף ממשלתי ציבורי?

אבירם דהרי: עושה איזה שהוא מפתח ומחלק בהתאם לוועדה, בהתאם לנוסחה.

אבירם דהרי: אז נניח זה שני-שליש – שני שליש, פלוס-מינוס.

אבירם דהרי: מה מתברר?

אבירם דהרי: במשך שנים, עד שלא עשיתי בג"צ וניצחנו בבג"צ ורק היום משרד הפנים עובד בשקיפות.

אבירם דהרי: למשל, קריית גת, היה מגיע לה 36 מיליון שקלים מענק איזון היא היתה מקבלת 25.

אבירם דהרי: חשבנו כל הזמן שבאמת יש צמצומים, אז אתה מקבל 25 מתוך 36.

אבירם דהרי: אני פונה לעיר אחרת, לא ננקוב בשמה, היא היתה צריכה לקבל נניח 36, היא מקבלת 38 מיליון שקלים, לא רק כמו הזה, עוד שני מיליון שקלים.

אבירם דהרי: זאת אומרת, אתה רואה שמשהו פה זה פלילי, אני אומר – תציגו את הנתונים באופן שקוף, מסרבים.

אבירם דהרי: עומד המנכ"ל, מסרב, כותב את זה בכתובים, גם לא מתבייש לכתוב את זה בכתובים.

אבירם דהרי: גוף ציבורי, לא רוצה להראות.

אבירם דהרי: אני שואל – תראה את הנתונים, תוציא, לא בא אליך בטענה.

מירי רגב: גם אמר פה היועץ המשפטי שהקריטריונים הם - - -

אבירם דהרי: בלהגיד זה פעם אחת ובלעשות זה משהו אחר לגמרי.

אבירם דהרי: אתה צריך חופש המידע, יטמטמו אותך שנה, שנתיים, שלוש, עד שאולי תתייאש.

אבירם דהרי: וזה הגיע עד כדי אבסורד – מה זה מענק איזון?

אבירם דהרי: זה משהו שהמדינה חייבת לנו, היא לא עושה לי טובה.

אבירם דהרי: אם הוא נותן לך במקום 30 – 20, זאת אומרת שהוא עוד חייב לך עשרה מיליון שקלים, כדי שאתה תחזיק לו את האוכלוסייה החלשה, ששלחת אליהם – העולים וכן הלאה וכן הלאה.

אבירם דהרי: לא רק שהוא לא נותן את זה, הוא עוד אומר לך – אתה רשות חלשה וכן הלאה.

אבירם דהרי: צריך להיות פה, כל פגישה, כמו שאמרת, יהיה שר החינוך, יבוא וייתן נתוני חינוך, בלי סיפורים, בלי חזון, בלי סיסמאות, מספרים, א', ב', ג', ד', ה', על-פי מה נקבע וכן הלאה.

אבירם דהרי: תגיד, אנחנו לא חייבים להסכים, אתה לא חייב להסכים עם מה שאנחנו אומרים, אבל שיהיה נתונים, לא דיבורים, רק נתונים.

אבירם דהרי: זה חשוב ביותר.

מירי רגב: הצטרף אלינו חבר הכנסת אדרי שהוא גם ידיד וגם פרלמנטר בעיני מצוין, השר לפיתוח הנגב והגליל לשעבר, יש לו הרבה מאוד ידע וניסיון בכל מה שקשור לפריפריה והוא שותף לכל התהליכים האלה.

מירי רגב: רק לעדכן אותך, אדרי, בזמן שלא היית, אנחנו לצערי תכף נסכם, אני רק רוצה לשמוע את הגופים המקצועיים.

מירי רגב: רק איזה הבנה שקיבלנו פה מרן פולק מהאוצר, מה שקורה, אתה זוכר את הדיונים שהיו פה בנושא חוק אזורי עדיפות לאומית.

מירי רגב: הסתבר שכרגע, בגלל שהממשלה ביטלה את החוק הקודם ולא אישרה כרגע עדיפות לאומית אז אין תקציב צבוע באוצר לטובת העניין הזה, אלא כל משרד התנהל על-פי הקריטריונים שלו, ועל-פי רצון של השר והיישוב וכרגע, בעצם הדבר החשוב ביותר זה להיפגש עם גבי גולן, שהוא בעצם כרגע יושב ומכין, מגבש את מפת העדיפות הלאומית ואמור להביא אותה לאישור הממשלה, ברגע שמפת העדיפות הלאומית הזאת תאושר, כמו שאתה יודע, אנחנו סיכמנו והגענו להחלטה שאין לנו Say במפת העדיפות הלאומית כוועדת כספים, הם רק יבואו להציג לנו את המפה, רק ברגע שהמפה הזאת תאושר, אז בעצם נראה מה סל ההטבות שייגזרו מהמפה הזאת לטובת היישובים ובעצם כרגע, לא יכולנו לקבל איזה שהיא מצגת מסודרת של כמה הלכו להשקעות הון, לפיתוח כזה או אחר, לתעסוקה, לכל מה שבעצם הוצג בצורה מאוד יפה ומכובדת על-ידי ערן פולק ואנשיו, לפחות לי לפני הביטול של ההצעה זאת.

מירי רגב: אז רק שתדע שכרגע זה מצב הדברים, נבקש גם התייחסות של הגופים המקצועיים אבל אם יש לך משהו להגיד כאן כרגע בשלב זה, אז בבקשה.

ערן פולק: אם אני יכול רק תיקון, זה לא הממשלה ביטלה, זה הכנסת ביטלה.

מירי רגב: לא, הכנסת לא ביטלה את החוק, הכנסת אישרה חוק אחר.

ערן פולק: הכנסת ביטלה את החלטת הממשלה.

מירי רגב: הכנסת אבל אישרה חוק אחר במקום, חוק שהאוצר ביקש שנאשר אותו, במסגרת חוק ההסדרים.

ערן פולק: במסגרת התיקונים שנערכו בוועדה לחוק הזה, בוטלה החלטת הממשלה.

ערן פולק: מי שביטל את החלטת הממשלה, זה הכנסת.

עידו עשת: היא גם ככה היתה בטלה, מכיוון שהיא לא היתה על-פי סמכות.

מירי רגב: גם ככה לא נעשה כלום מבחינה חוקית, הרי בגלל זה בעצם אמרנו ודרשנו שהחוק הזה כן ייכנס לחוק ההסדרים, בניגוד לחוקים אחרים, שאמרנו בואו נוציא אותם, כמו חוק רשות השידור והתקשורת וכל מיני דברים אחרים.

מירי רגב: בגלל שהבנו את חשיבות החוק הזה ואת ההטבות שנגזרות ממנו.

יעקב אדרי: אני מודה למירי ואני חושב שהשדולה הזו היא חשובה אבל מידת החשיבות והאפקטיביות שלה יהיו במהלכים שנמשיך ונעשה ונטחן ולא נעזוב.

יעקב אדרי: כי אפשר לבוא ולהתיישב, להשתתף בצערו של כל ראש רשות ולהמשיך הלאה.

יעקב אדרי: אני מאוד חושש שהמפה שתצא מידי הממשלה היא בעיקר תפגע בכם, אני חייב להגיד את זה, כי מכניסים יישובים נוספים לתוך הסיפור הזה, כדאי שנדע את זה, בשביל זה אני מציע למירי, ליושבת-הראש שלקחה על עצמה את התפקיד הקשה והלא פשוט הזה, זה שכבר היום בכל-זאת ללחוץ את גבי שיבוא ויציג לנו את הנתונים, מהם התנאים, איך הם קובעים את זה.

יעקב אדרי: מאוד חשוב, כי אני רוצה להגיד ואני בטוח שמירי תסכים אתי, שהרבה דברים חשובים, אבל לנו מאוד חשוב הנגב והגליל.

יעקב אדרי: אני חושב שאני אומר את זה, גם מירי, מותר לי להגיד, לא שדברים אחרים לא חשובים לנו, אבל הולכים להכניס למפה הזו החדשה כל מיני תוספות שזה יהיה על גבכם, חד וחלק.

יעקב אדרי: זהו.

ישראלה מני: אני מאיגוד לשכות המסחר.

ישראלה מני: קודם כל, ברכות.

ישראלה מני: אני חושבת שזו ועדה מאוד חשובה.

ישראלה מני: אני מסכימה עם חלק מהאנשים שהוועדה הזאת צריכה מעבר לדון במפת אזורי העדיפות, זה לדון בראייה המאקרו כלכלית של מה זה פריפריה ומה התפקיד שלנו לטווח ארוך.

ישראלה מני: כי פתרונות לטווח קצר יש, יש פה את אנשי התמ"ת, יש אנשי האוצר, יש פתרונות לטווח קצר, חלקם יותר יעילים, חלקם פחות יעילים, יש מחקרים לאלה יש מחקרים לאלה.

ישראלה מני: אבל אנחנו צריכים למעשה להסתכל, לטעמי, על שלוש בעיות מרכזיות.

ישראלה מני: הבעיה הראשונה היא שיעור ההשתתפות בכוח העבודה הנמוך שיש באזורי הפריפריה, שהשיעור הזה הוא מייצר לכלל המשק סוג של עול כלכלי לא קטן בכלל, מצד אחד.

ישראלה מני: מצד שני, אנחנו משרשים איזה שהוא סוג של בעיה באותם אזורים כתוצאה מבעיות או מכשלים, ברמת המאקרו, שלנו כמשק, בתחום החינוך, בתחום שליחת אולי מורים יותר מוכשרים לאזורים האלה, בתחום של לתת מענקים לעסקים קטנים ובינוניים או עידוד נשים באזורי הפריפריה בדרכים כאלה ואחרות ופה צריכה להיעשות חשיבה, אני מאוד לא אוהבת את הביטוי הזה, אבל זה ביטוי מוצלח פה – מחוץ לקופסה, לנסות באמת להיות יצירתיים בפתרונות שניתנים.

ישראלה מני: כי עובדה שהפתרונות שיש היום לא מספיק, לא מצליחים באמת להגדיל את שיעור ההשתתפות.

ישראלה מני: זה חלק ראשון.

ישראלה מני: החלק השני זה החלק של הבעיות הדמוגרפיות האמיתיות.

ישראלה מני: יש לנו בריחת אנשים מאזורי הפריפריה, אנחנו לא מסתירים את זה.

ישראלה מני: בריחת מוחות, הרבה מאותם, ראש עיריית אילת הזכיר את זה ואילת, אני מתנצלת, היא דוגמה, אבל היא דוגמה חלקית כי אילת עדיין נהנית מאזור תיירות מאוד פורה שזה סוג של ביטחון מסוים שיש פה ערים אחרות או רשויות אחרות.

30797: זו התקנה הכי חמורה, מה שאמרת עכשיו.

30797: תוציאו את זה מהקופסה.

30797: זה מביא לנו רק צרות, אני רוצה שזה יהיה ברור, זה תעסוקה שהיא ב"מ, היא בלתי מקצועית, לא, אבל ממש.

30797: תוציאו את זה מהרפרטואר, להביא חדרניות ועוד מסתננים אפריקאיים, זה בערך.

ישראלה מני: אני לא מדבר כרגע על אילת.

ישראלה מני: אני אומרת כרגע שאנחנו צריכים באמת להתייחס לעניין של בעיות דמוגרפיות אמיתיות של בריחת אנשים מהאזורים האלה ואז אנחנו צריכים באמת לבדוק איך אנחנו יכולים לעודד אנשים לבוא ולגור.

מירי רגב: לכן דיברנו על התיישבות.

מירי רגב: על יישוב הנגב והגליל.

מירי רגב: כשאת מדברת על יישוב הנגב והגליל, את משפיעה באופן אוטומאטי על הדמוגרפיה.

ישראלה מני: נכון.

ישראלה מני: הדבר השלישי, שזה דבר לא פחות, זה העניין של העידוד של המגזר הפרטי לפעול באזורים האלה ואני כרגע לא מדבר על חוק עידוד השקעות הון כי אני אומרת בכנות, אמנם חוק עידוד השקעות הון אנחנו עבדנו עם משרד התמ"ת ובאמת מרחיבים אותו לתחום השירותים, אבל הוא לא כרגע מייצר היום את הפתרונות האמיתיים, ואנחנו צריכים באמת לנסות ולחשוב איך אנחנו מביאים את הדרך פעילות של PFI, BOT, לא משנה מה, המון דרכים יש להכניס והמגזר העסקי רוצה להיות שם, רוצה להיות במקומות האלה ולפעול.

ישראלה מני: ולכן אנחנו מאוד שמחים ואנחנו שמחים גם להיות חלק מהוועדה הזאת.

שולמית כהן: אני מאוד מברכת, יש לי הרגשה שלא ספרו את ראשי הערים, יש לי הרגשה שזה הממשלה, הכנסת והעיריות זה גופים רחוקים אחד מהשני.

שולמית כהן: אנחנו לא מרגישים מחוברים לעניין הזה.

שולמית כהן: כמו שאמר מאיר, מבטלים החלטות, לא מודיעים בשטח, בקיצור, 'לא סופרים אותנו'.

שולמית כהן: אני מקווה שמהיום יתחילו לספור אותנו, באמצעותך.

שולמית כהן: אני לא אכנס לנושאים, בעיני נושא ההתיישבות בכרמיאל הוא משמעותי, דמוגרפית למדינת ישראל, לא לכרמיאל.

שולמית כהן: אם מישהו לא מבין את זה, מה החשיבות למדינת ישראל של הגליל, אז יכולים לרקוד עד מחר בבוקר הגליל שלנו, אבל הגליל הוא לא שלנו ובריחת הצעירים שלנו וכל נושא התעסוקה.

שולמית כהן: זה נושאים שאני בהחלט מבינה שיבואו לביטוי.

שולמית כהן: תרשו לי בנושא כרמיאל.

שולמית כהן: גם כרמיאל, כמו מאזרה הוכרזה כקו עימות והלכנו לבג"צ על העניין הזה כי לא ביצעו את זה ועד היום אנחנו לא רואים שום הטבות ושום דבר ושום התקדמות.

שולמית כהן: כרמיאל היא עיר בירה בגליל ואם היא תתרוקן והנתונים הדמוגראפיים לא מצביעים לטובה, אז זה יהיה בכי לדורות וצריכים לעשות פה הרבה דברים כדי שימשכו תושבים לתעסוקה.

שולמית כהן: אני מדברת על כלל הגליל המערבי והמזרחי, כי אנחנו באמת בצרות והריחוק, ואין לנו כביש 6 ואין לנו רכבת ואין לנו שום דבר שמקרב אותנו למרכז והמשמעויות של הדבר הזה ברורות.

רוני אהרון פלמר: אני חושב ששווה לעשות פה שני דיונים ככה ברצף, זה אולי יצא שלושה, אבל אחד זה באמת לקחת את משרדי הממשלה בתחומים של תשתיות ושיקום, נקרא לזה משרד השיקום, כולל מינהל מקרקעי ישראל, משרד נגב גליל כמובן, משרד התמ"ת, תחבורה, תשתיות וביטחון פנים, שיבוא מנכ"ל של כל אחד מהמשרדים, יציג בדיוק תוכניות עבודה 2009 – 2010.

רוני אהרון פלמר: שני דברים, אל"ף – יעדים, ובי"ת – התקציבים שמיועדים לסיפור.

רוני אהרון פלמר: פגישה שנייה זה חינוך, רווחה, תרבות וספורט, מדע, משרדים מהסוג הזה נקרא לזה, שוב, ברמת מנכ"ל, לבוא להציג יעדים, שהתקציב אמור להשיג אותם, לוועדה.

רוני אהרון פלמר: ודיון שלישי שבעצם מנתח את מה שמוצג פה, ויכול לראות איזה פערים קיימים, איזה יוזמות חסרות, ואת כל מה שדובר פה על החיבור ויצירת הרציונאל, שבסוף, ואני שמח אגב, אני חושב שזה תהליך אדיר שקרה באוצר, ואם משרד נגב גליל בשנתיים האחרונות, שבאמת מביאים את התחבורה ועכשיו את ההשקעות של משרד התמ"ת למקומות שהם נפגשים ולא במקום אחד משקיעים מיליארד שקל באזור תעסוקה, ובמקום אחר מביאים איזה כביש.

רוני אהרון פלמר: אז זה תהליך שכבר קורה, אני חושב שהסנכרון הזה יכול לקחת אותו עוד צעד קדימה, וזה גם יגרור, נקרא לזה נהלי עבודה תקינים, ברמה של באמת קריטריונים וכו', זה יסדר את זה.

רוני אהרון פלמר: אני חושב, לא יודע אם אפשר לעשות את זה בפחות פגישות – הלוואי, אבל חייבת להיות הסקירה הזאת ומזה לצאת לתוכנית עבודה שבסוף תביא התיישבות.

דרור סורוקה: היום אני מטפל בתקציב של המשרד לפיתוח הנגב והגליל, ובפרויקטים בנגב.

מירי רגב: בנגב ולא בגליל.

מירי רגב: יש מישהו אחר לטובת הגליל?

דרור סורוקה: יש מישהו אחר שאמור לטפל בפרויקטים בגליל.

דרור סורוקה: הערה ראשונה – דיבר פה ראש מועצת מיתר על איזה שהוא מנגנון.

דרור סורוקה: אם יש משהו שכואב לי בהחלטת הפריפריה, היה שם מנגנון שהוקם, מטה הפריפריה בראשות הממונה על התקציבים, מנכ"ל נגב גליל והיו חברים בו מנכ"ל התמ"ת, מנכ"ל משרד הפנים, מנכ"ל בינוי ושיכון, יושב-ראש מינהל מקרקעי ישראל, ועוד מספר בעלי תפקידים בכירים.

דרור סורוקה: כגוף מתכלל, זה גוף שהוא יכול להיות מאוד מאוד נקרא, גוף ביצועי, גוף שיכול לרכז פה גם מידע, נתונים, ולהקל על דברים.

דרור סורוקה: בלניקוב מאוד רצה שהגוף הזה יפעל, ההחלטה ביטלה אותו.

דרור סורוקה: אני חושב שראוי לחדש אותו באיזה שהיא צורה, עם המנכ"לים המובילים, שיש להם את כל הכלים, הכוח, התקציבים.

דרור סורוקה: היתה ישיבה אחת, לא היתה המשכיות, אולי לפחות את המנגנון הזה ניתן להקים מחדש ולתת לו לפעול, זה יכול מאוד לעזור.

דרור סורוקה: במקרה ישבתי פה לדבר עם רן, מדברים פה כל הזמן על המפה של אזורי עדיפות לאומית, שמוכנה כרגע על-ידי משרד ראש הממשלה.

דרור סורוקה: אני יכול להעיד, בתור המשרד שלנו ורן בתור משרד התמ"ת, שאותם משרדי ממשלה שאמורים להיות מעורבים או לספק אינפורמציה או מידע או לומר מה דעתם או עמדתם, לא מעורבים בכלל בתהליך, לפחות עד נקודת זמן זו.

דרור סורוקה: אנחנו לא מכירים את המפה, לא ראינו, אנחנו לא מעורבים בתהליך.

דרור סורוקה: לא ביקשו מאתנו אינפורמציה, לא ביקשו מאתנו לומר איזה יישובים חשובים לנו, גם בתמ"ת וגם מאתנו, גם מבינוי ושיכון, עד כמה שדיברתי.

דרור סורוקה: אז גם אנחנו נשמח לראות את המפה, עוד לפני, כדי להכניס את הפידבקים שלנו.

מירי רגב: רן, התמ"ת לא מעורבים בנושא המפה?

רן קיויתי: אנחנו לא יודעים שבתהליך, עכשיו שמעתי על זה.

אבנר סעדון: יש עבודה, כבר נעשתה, גם ברשות המיסים לא מזמן.

מירי רגב: מזה אני חוששת, שרשות המיסים עשתה את העבודה.

אבנר סעדון: משרד ראש הממשלה מתכלל את כל העבודות שנעשו עד עכשיו, כי אין טעם להמציא את הגלגל מחדש.

אבנר סעדון: כלומר, משרדים עשו את זה, עכשיו מנסים לגבש תמונה מתוכללת של כל הדברים ביחד, כאשר זה יהיה מוכן בתוך המשרד, נתחיל לעבוד מול גופים אחרים.

אבנר סעדון: אחרי זה זה ייקח עוד כמה זמן עד שזה יהיה מוכן.

אבירם דהרי: שאלה לגבי הנגב והגליל.

אבירם דהרי: אני לא מבין, יש חוק, נכון?

אבירם דהרי: יש חוק, חוק הנגב.

אבירם דהרי: חוק במדינת ישראל.

דוד בוסקילה: אבל אתה מחוץ לחוק.

אבירם דהרי: ואני מחוץ.

אבירם דהרי: קריית גת נמצאת בחוק.

מירי רגב: במפת עדיפות לאומית אתה לא.

אבירם דהרי: פה, אני לא נמצא.

דרור סורוקה: זה האבסורד, שהיתה תוכנית אסטרטגית לפיתוח הנגב, שלפו את קריית גת החוצה.

דרור סורוקה: בחוק הנגב אתה בפנים, בתוכנית האסטרטגית.

אבירם דהרי: עזוב את התוכנית האסטרטגית, אני בחוק נמצא בפנים, בתוכנית המיוחדת, אני בחוץ.

אבירם דהרי: איך זה יכול להיות?

אבירם דהרי: אני לא מדבר על עדיפות לאומית, אני מדבר על חוק הנגב.

אבירם דהרי: הנגב והגליל.

אבירם דהרי: בחוק אני בפנים.

מירי רגב: אבירם, הבנתי את מה שאתה אומר.

מירי רגב: אני רוצה להתקדם.

רוני אהרון פלמר: מרוב שזה גדול, שכחתי להגיד, אני חושב שהמשרד אולי הכי חשוב שיהיה הראשון אפילו זה משרד הביטחון, כל הצגת מעבר צה"ל דרומה.

מירי רגב: כן, כן, זה רשום בהחלט.

יעקב אדרי: אני מציע שבגלל ההערה הזו, שגם נזמין את מסגרת הצבא, משרד הביטחון, בנושא עיר הבה"דים, כל ההשלכות על הנגב.

מירי רגב: כל ההשלכות, מאה אחוז.

דוד בוסקילה: אחד הנושאים שבאמת הם מודל אולי אפשרי לחיקוי, מבחינת משרדי הממשלה, יש משרד ממשלתי שקוראים לו משרד הביטחון, שהוא יצר עדיפות ברורה במכרזים לאזורי פיתוח, זו דוגמה אחת.

דוד בוסקילה: יצר עדיפות ברורה למכרזים באזורי פיתוח ויצר מחויבות לרכישות באזורי פיתוח.

דוד בוסקילה: למה שלא תבוא החלטת ממשלה שתיקח אחוז מסוים מכל משרדי הממשלה, תביא, תחייב את משרדי הממשלה לעשות חלק מהרכישות שלהם באזורי עדיפות לאומית ולתת עדיפות ברורה למיזמים או למפעלים מאזורי פיתוח, לגשת למקומות כאלה.

דוד בוסקילה: זה דבר אחד.

דוד בוסקילה: כל פעם שאנחנו נגשים לתכלית, אז אנחנו מותקפים בכל מיני ועדות וצוותים.

דוד בוסקילה: התחושה הזאת שלנו, כראשי ערי פיתוח, אני בהכשרה שלי כלכלן ואני רוצה לומר דבר אחד פשוט, אני כבר איבדתי את כל המושגים, את כל עולם המושגים, אני לא מבין כלום בתקציב המדינה.

דוד בוסקילה: תקציב המדינה הוא כזה דבר שיש לך כל-כך הרבה כסף לפריפריה ובסוף בתכל'ס אין לך כלום.

דוד בוסקילה: ובסוף אומרים לך שהנה, נשארו שם, זה לא נוצל, זה לא נוצל, אף אחד לא ביקש מאתנו לנצל.

דוד בוסקילה: זה מזכיר סיפור קטן על שני חברים שנפגשים, ואחד מהם הולך למכור את הסוס שלו בשוק, אז החבר אומר לו – לאן אתה הולך?

דוד בוסקילה: הוא אומר – אני הולך למכור את הסוס שלי בשוק, הוא אומר לו – כמה אתה רוצה בשביל הסוס?

דוד בוסקילה: הוא אומר – מיליון שקל.

דוד בוסקילה: סוס במיליון שקל?

דוד בוסקילה: מי ייקנה ממך?

דוד בוסקילה: הוא אומר – אני אמכור, תתקשר, תראה שמכרתי.

דוד בוסקילה: מתקשר אליו בערב, הוא אומר – תגיד לי, מכרת את הסוס?

דוד בוסקילה: הוא אומר לו – כן.

דוד בוסקילה: כמה?

דוד בוסקילה: הוא אומר לו מיליון שקל.

דוד בוסקילה: וואלה, איך עשו?

דוד בוסקילה: ספרו לך מיליון שקל?

דוד בוסקילה: הוא אומר לו – לא, נתנו לי שני חמורים, כל אחד חצי מיליון.

דוד בוסקילה: אז אני אומר, זה מין דבר כזה שאנחנו כל הזמן בתחושה שבאים אלינו ואומרים – חבר'ה, תקשיבו, יש לכם פה בשורת התקציב כסף מספיק בשביל לעשות א', ב' ו- ג', ובסוף אתה מבין שהכסף הזה לא מספיק לכלום, כי אין לך אותו.

דוד בוסקילה: אז לכן אני אומר – תראו, שורה אופרטיבית, החלטות אופרטיביות, כשמגיע לכאן שר, בוא נראה.

דוד בוסקילה: תקציב המשרד לרכישות, איך הוא עושה את זה כדי לרכוש באזורי עדיפות לאומית, תיקון, אם משרד הביטחון עשה את זה, סימן שזה דבר חוקי, שילכו בעקבותיו ויחקו אותו.

מירי רגב: קודם כל, אני מודה לכל מי שהגיע, אני חושבת שהמפגש הזה היה חשוב, ראשון, כדי לעשות סדר ולהבין מה יש וגם מה אין, וזה חשוב.

מירי רגב: אני מבקשת לזמן לשבוע הבא, אני גם אדבר על זה עם יושב-ראש הוועדה, גם אני, ואני מבקשת שגם אדרי, נדבר על זה עם גפני כשיקום מהשבעה.

מירי רגב: אני רוצה בשבוע הבא שיגיע לכאן גבי וייתן סקירה.

מירי רגב: אנחנו לא נזמין את כולם, אנחנו נזמין את יושב-ראש פורום ערי הפיתוח, את חברי הוועדה.

מירי רגב: נשב, אני רוצה לראות מה הקריטריונים של מפת העדיפות הלאומית, איך היא מתגבשת, מתי היא מגיעה לאישור הממשלה ואז בעצם מכאן אנחנו נוכל להמשיך לעבוד.

מירי רגב: זה דבר אחד.

מירי רגב: הדבר השני שאני מבקשת, כפי שאמרתי, העברתי הבוקר רשימת תאריכים למושב החורף, כל יום שלישי, אחת לשבועיים, בין השעות שתיים לארבע, אנחנו נתכנס כאן לוועדה.

מירי רגב: אני אעביר אליכם עד סוף הפגרה, שבוע הבא, רשימה של המשרדים אותם אנחנו נרצה לשמוע.

מירי רגב: הסקירה צריכה להיות סקירה מסודרת, צריכה להיות עם מצגת, כולל Hardcopy, שנוכל לרשום הערות, מצגת מסודרת שמדברת, עוד פעם – לא יעדים ולא חזון המשרד, זה בסדר, אנחנו יכולים לקרוא, ברור לי גם, כל המשרדים עושים עבודה מצוינת.

מירי רגב: אבל בגלל שהזמן הוא קצר, אני רוצה שזו תהיה סקירה מאוד ממוקדת וכל אחד צריך לבוא בצורה הזאת לסקירה, שהוא בא עם מצגת שמדברת רק על הפריפריה, מה היעדים שהם רוצים לקדם כל משרד בפריפריה, מה הקריטריונים לטובת קידום היעדים האלה, מה התקציב, איפה הפערים, ומה הם מתכוונים לעשות כדי לטפל בהם בתקציב 2009 – 2010.

מירי רגב: זהו, קצר, פשוט, להתייחסות שאנחנו נוכל להתייחס, נוכל לראות איפה הבעיות, נוכל לדעת מה אנחנו מציפים אותם למליאת הוועדה או מה אנחנו מציפים אותה לכנסת וגם לממשלה.

מירי רגב: חברי הכנסת, זה בדיוק התפקיד שלהם, להניע תהליכים ולראות איך אנחנו מטפלים.

מירי רגב: כך אני רוצה שתהיה המצגת, זאת אומרת מבחינתי.

מירי רגב: כעת מבחינתי, הדבר החשוב ביותר זה הנושא של מפת העדיפות הלאומית.

מירי רגב: אני אדבר גם עם השר סילבן שלום.

מירי רגב: אני מבקשת שלדיונים פה יגיע גם נציג הגליל, לא רק נציג הנגב, זה מאוד חשוב.

מירי רגב: אם התקציב הוא משותף ואתה יודע לדבר על התקציב הכללי, אז זה מצוין, אין לי בעיה.

מירי רגב: אני רוצה שמישהו יתייחס כמובן משרד התמ"ת, חשוב מאוד שיהיה כאן.

מירי רגב: האוצר, גם חשוב שיהיה נציג שמתעסק עם סוגיית הפריפריה.

מירי רגב: אני כן אדבר עם שר האוצר לגבי מטה הפריפריה, ערן.

מירי רגב: אני חושבת שמטה פריפריה באוצר, שמרכז את כלל המשרדים, הוא מטה מאוד חשוב.

מירי רגב: הוא חשוב משום שהאוצר הוא הקופה ובסוף כשבאים אל מי שאחראי על הקופה, אז גם יודעים לתת לו דין וחשבון ויודעים להתנהל אתו בצורה נכונה וגם כשיש פערים אז אנחנו יודעים לאן, איפה יש מחסור ולאן לנתב את הכסף ואני חושבת שזה יכול לפתור הרבה מאוד בעיות.

מירי רגב: אז גם מצידך, שאני יודעת שאתה מאוד רתום לנושא הפריפריה ואני מברכת על זה, אם תוכל גם אתה להעלות את זה במשרד האוצר וגם אני אדבר על זה עם שר האוצר, אני כבר אחליף אתו מילה היום במסגרת המליאה.

מירי רגב: תודה לכולם.