ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 130, 2009-07-27 10:45

אמנון כהן: שלום לכולם, שבוע טוב.

אמנון כהן: אני פותח את הדיון של ועדת הכספים.

אמנון כהן: הנושאים לסדר היום של דיון מהיר, השלכותיו של מכרז שירותי המחשוב הממשלתיים על מעמדם ותנאיהם של מאות עובדי היי טק.

אמנון כהן: ארבעה חברי כנסת ביקשו דיון מהיר.

אמנון כהן: הנשיאות אישרה.

אמנון כהן: חבר הכנסת יעקב אדרי, חבר הכנסת אורי אורבך, חברת הכנסת שלי יחימוביץ, חבר הכנסת אחמד טיבי.

אמנון כהן: אורי אורבך בבקשה.

אמנון כהן: תציג מה רצית להגיד.

שלי יחימוביץ': הוא הסמיך אותי.

שלי יחימוביץ': אני אדבר בשם שנינו.

שלי יחימוביץ': האמת היא שאנחנו ביקשנו שהדיון הזה ייערך בשלב הרבה יותר מוקדם אבל הוא התעכב בגלל דיונים על התקציב ועל חוק ההסדרים.

שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים על מכרז החשב הכללי לבתי התוכנה.

שלי יחימוביץ': מכרז שמספק תעסוקה ומעצים את ענף ההיי טק שכן 1600 עובדים מועסקים בשירות המדינה באמצעות בתי התוכנה.

שלי יחימוביץ': מה שקרה שבעטיו ביקשנו את הדיון הזה הוא שהחשב הכללי החליט שבניגוד למה שהיה נהוג עד היום שבו 1600 משרות של אנשי מחשבים שהמכרז הזה יוצא רק בקרב בתי התוכנה.

שלי יחימוביץ': הוא החליט להרחיב את המכרז ולאפשר גם לחברות כוח אדם להשתתף בו.

שלי יחימוביץ': זו החלטה חסרת תקדים.

שלי יחימוביץ': יהיה מכרז ובמכרז יוכלו להתמודד גם בתי התוכנה וגם חברות כוח האדם.

שלי יחימוביץ': מי שייתן את המחיר הזול ביותר יזכה במכרז.

שלי יחימוביץ': עכשיו זה לא יהיה חלק, חלק.

שלי יחימוביץ': זה לא יהיה פיזור בין חברות כוח אדם לבין בתי התוכנה.

שלי יחימוביץ': כיוון שמלכתחילה האיכות שבתי התוכנה מספקים היא בכלל לא עומדת בשום יחס למה שיספקו חברות כוח אדם.

שלי יחימוביץ': יהיו שם כמה קריטריונים בסיסיים שחברות כוח האדם יוכלו לעמוד בהם.

שלי יחימוביץ': חברות כוח האדם יתנו מכרזים עם תקורה של 2% או אחוז וחצי, כי מה אכפת להם, הם בסך הכול מספקים גולגולות.

שלי יחימוביץ': מדובר בסוחרי גולגולות.

שלי יחימוביץ': בתי התוכנה משקיעים באנשים האלה.

שלי יחימוביץ': מדובר במקומות עבודה לכל דבר.

שלי יחימוביץ': מדובר בבתי תוכנה גדולים, בחברות היי טק שמשקיעות בהכשרה של האנשים, שיודעות מה הן מספקות, שהן משקיעות בשיפור איכות העבודה של האנשים, שהן משלמות להן בצורה נורמאלית.

שלי יחימוביץ': וכאן אנחנו מדברים, סליחה על המילה, על הזניה של הפרויקט הזה.

שלי יחימוביץ': ואנחנו רואים כאן תהליך שהוא זילות כוח האדם העובד.

שלי יחימוביץ': כלומר אנחנו רואים שכבר לא מעניין במיוחד את המדינה שיהיו אנשים איכותיים שיאיישו משרות של עובדי היי טק בקרב עובדי המדינה ושהאינסנטיב העיקרי הוא ככל שזה יהיה יותר זול כן ייטב.

שלי יחימוביץ': היו עוד כמה גזירות שבינתיים ירדו, כמו למשל היה רעיון שחישוב התקורה ייעשה לפי חישוב חמש החברות הזולות ביותר שיתנו את ההצעות הזולות ביותר ומי שלא יעמוד בקריטריונים האלה לא יזכה במכרז.

שלי יחימוביץ': אז אני מבינה שהגזירה הזאת ירדה מהפרק.

שלי יחימוביץ': עדיין גם בסיטואציה הנוכחית אנחנו בפרוש יודעים בוודאות אם אנחנו מבקשים שלא להיתמם שבסופו של דבר אולי כבר במכרז הקרוב ואם לא, במכרז שלאחריו, בתי התוכנה יצאו מהתמונה ובמקומם יישארו חברות כוח אדם.

שלי יחימוביץ': עכשיו מדובר כאן בפגיעה מאוד מאוד קשה בענף ההיי טק שממילא נתון בקשיים מאוד גדולים.

שלי יחימוביץ': זאת מהלומה, לא פחות מזה.

שלי יחימוביץ': ממש מהלומה.

שלי יחימוביץ': 1600 עובדים שבסופו של דבר יפוטרו.

שלי יחימוביץ': עכשיו זה סוג של תהליך שכולנו נשלם עליו מחיר.

שלי יחימוביץ': אין זוכים בו.

שלי יחימוביץ': המדינה לא תרוויח כיוון שהיא תספוג מכה של פיטורים בענף ההיי טק מכיוון שרמת השירותים תרד.

שלי יחימוביץ': העובדים בוודאי לא יצאו נשכרים כי בתחרות ההיסטרית על המחיר הזול ביותר בוודאי שהחוליה החלשה יותר תיפגע ואלה העובדים.

שלי יחימוביץ': בתי התוכנה בוודאי ישלמו.

שלי יחימוביץ': ענף ההיי טק בוודאי יספוג מכה אנושה.

שלי יחימוביץ': כל החברה הישראלית תספוג מכה מהדבר הזה.

שלי יחימוביץ': אנחנו רואים כאן תהליך שהוא מעיד על מה שקורה לנו.

שלי יחימוביץ': אם חשבנו קודם שמישהו הוא קורבן של נותני שירותים שמשלמים 20 שקלים ו-70 אגורות לשעה שכר מינימום ועושקים אותו, אם הקורבנות זה עובדות הניקיון שמנקות גם את בניין הכנסת ובכלל מועסקות בשירות המדינה ובכלל, אנחנו רואים שמדובר בתהליך זולג שהולך ופושט גם למעמד הביניים.

שלי יחימוביץ': ובעצם מה המטרה של המכרז הזה?

שלי יחימוביץ': לגרום לזה שאנשי היי טק משכילים ומוכשרים שעובדים כאן היום ומתפרנסים בכבוד יהיו במעמד של מנקות.

שלי יחימוביץ': מאוד מאוד פשוט.

שלי יחימוביץ': יעברו דרך כוח אדם.

שלי יחימוביץ': ירוויחו 20.70 לשעה זה שכר המינימום.

שלי יחימוביץ': נכון שבתי התוכנה פנו לבית המשפט המחוזי לבקש סעד ונכון שאתמול היתה החלטה לשגר אותם למשא ומתן על חלק מהנקודות אבל אנחנו לא מנועים מלעסוק בזה גם אם מתנהל תהליך משפטי.

שלי יחימוביץ': אין לנו שום בעיה לעסוק בזה.

שלי יחימוביץ': לכן אני מציעה שנמשיך לעסוק בעניין הזה ולא נאפשר להוציא את המכרז הזה של בתי התוכנה לחברות כוח אדם.

שלי יחימוביץ': מדובר במהלך פוגעני במיוחד ואנחנו צריכים להתערב בו במלוא כובד משקלנו.

שלי יחימוביץ': אני מציעה שנלווה את זה וגם נתבע מהחשב הכללי לחזור בו מההחלטה הזאת שהיא קטלנית.

שלי יחימוביץ': היא אולי כרגע היא תיטיב עם הגרוש שבכיס אבל לטווח הארוך מדובר באמת בהחלטה שיש לה השלכות מרחיקות לכת.

שלי יחימוביץ': זה דבר אחד.

שלי יחימוביץ': דבר נוסף שהוא כאילו בשולי הדברים אבל הוא גם קשור.

שלי יחימוביץ': בנוסף לעובדים האלה שדיברתי עליהם יש אלף עובדים נוספים בשירות המדינה שהם מה שנקרא עובדי הקוסט פלוס.

שלי יחימוביץ': גם הם עובדי מחשוב שהועסקו מלכתחילה על תקן עובדי חברות כוח אדם.

שלי יחימוביץ': אני יודעת על אלף.

שלי יחימוביץ': שש מאות.

שלי יחימוביץ': אז אני מדברת על אותם שש מאות עובדים שחוק חברות כוח אדם כפי שאנחנו מכירים אותו, כפי שהופק לפני הרבה שנים, הופק בחוק ההסדרים, אופשר בספטמבר אשתקד, לא חל עליהם כיוון שהם הוחרגו מהחוק.

שלי יחימוביץ': מדובר בעובדים שהועסקו גם באמצעות גורם חוץ לכאורה אבל בשונה לגמרי מבתי התוכנה, חברות מיקור חוץ וחברות כוח אדם לא בחרו אותם, מיינו אותם, הכשירו אותם אלא פשוט שימשו צינור כדי להעביר להם את השכר שלהם כדי שהמדינה לא תהיה המעסיק.

אורי אורבך: החטא הקדמון הוא שבעצם בתי התוכנה נותנים את השירותים האלה ולא המדינה.

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': לא מדובר בעובדי מחשבים שהלכו דרך חברות התוכנה.

שלי יחימוביץ': אלא באמצעות חאפרים שעשו אחוז וחצי על הראש שלהם כדי שהמדינה לא תצטרך להעסיק אותם ישירות.

שלי יחימוביץ': זה נורא פשוט.

שלי יחימוביץ': זה סחר הגולגולות.

שלי יחימוביץ': כלומר לחברה שמשלמת להם משכורת אין שום קשר לחייהם של אותם עובדים.

שלי יחימוביץ': היא לא מיינה אותם, היא לא בחרה אותם, היא פשוט לוקחת אחוז וחצי על הראש שלהם בונוס כדי שהמדינה לא תהיה המעסיק הישיר.

שלי יחימוביץ': אין לזה שום סיבה אחרת.

שלי יחימוביץ': השאלה אם הם עובדי מדינה או לא עובדי מדינה היא אגב שנויה במחלוקת כי רק לפני חודש היה פסק דין של בית דין לעבודה בתל אביב בעקבות תביעה של שני עובדי קוסט פלוס שקבע שיש לראות בנתבעת, כלומר המדינה, מעבידה שבשירותה הועסקו העובדים.

שלי יחימוביץ': מה החשש ולמה זה קשור לעניינו?

שלי יחימוביץ': כיוון שמה שהחשב רוצה לעשות הוא האחדה של כל שירותי המחשוב, של כל עובדי המחשוב באשר הם בלי שום אבחנה.

שלי יחימוביץ': בלי אבחנה בין חברות כוח אדם שאגב השתתפו בחלק מהמכרזים עד היום.

שלי יחימוביץ': בלי אבחנה בין חברות כוח אדם לבתי תוכנה.

שלי יחימוביץ': בלי אבחנה בין עובדי הקוסט פלוס שבעצם הם חצי עובדי מדינה.

שלי יחימוביץ': בפועל הם מועסקים במשרדי ממשלה והם בזיקה תמידית למשרדי הממשלה שהם מועסקים בהם, ולעשות האחדה כללית של הדברים ובהקשר הזה להעביר גם את עובדי הקוסט פלוס שחלק מהם עובדים כבר 10 שנים בשירות המדינה, להעביר אותם למיקור חוץ וכך הם יאבדו בשנייה אחת את כל הזכויות שלהם.

שלי יחימוביץ': ותק שהם צברו, את כל התנאים שלהם.

שלי יחימוביץ': שגם כאן צפויה סכנה מסוג אחר.

שלי יחימוביץ': היא לכאורה לא קשורה לדבר הזה אבל היא בהחלט כן קשורה בגלל הכוונה הזאת להאחדה.

שלי יחימוביץ': את הדברים האלה רציתי להעלות כאן.

אורי אורבך: אנחנו מתחילים לשלם פה את המחיר של חטאים קדמונים מה שהתחיל מעובדים מאוד חלשים של עובדי ניקיון ושמירה מתחיל לזלוג כלפי מעלה.

אורי אורבך: זאת אומרת יכול להיות שבעוד שנה או שנתיים או שלוש אנחנו נקבל עובדים של חברות כוח אדם גם בכירים, כבר יש כאלה דברים, גם בשירות הציבורי.

אורי אורבך: אני לא אתפלא אם יבואו מנכ"לים של חברות ממשלתיות וסמנכ"לים, הם יאוישו על ידי חברות כוח אדם שיתחרו באנשים שהממשלה רוצה לגייס.

אורי אורבך: זאת אומרת כל עוד זה היה באמת כל מיני שומרים מסכנים שזה במקום להיות מובטלים אז חברת כוח האדם עושה להם טובה ונותנת להם עבודה, מסדרת להם עבודה ולוקחת את האחוזים שלה, תראו איך שזה מגיע לאנשים כמונו, כמו האנשים שאנחנו מכירים.

אורי אורבך: אנחנו אני מתכוון חברי הכנסת וכל האנשים.

אורי אורבך: אני אומר כמונו בלגלוג על עצמנו.

אורי אורבך: לא בלגלוג על אלה שאנחנו מכירים.

אורי אורבך: הפיתוי של ממשלה ושל רשויות להעסיק חברות כוח אדם הוא פיתוי מאוד גדול.

אורי אורבך: אם קצת לוחצים הם בקלות לא עומדים בפיתוי הזה.

אורי אורבך: זה כבר הגיע לענף ההיי טק עם השש מאות הקודמים.

אורי אורבך: עכשיו אומרים, ממילא יש שש מאות איש שעובדים באמצעות חברות כוח אדם למה שלא נעשה את כולם.

אורי אורבך: זאת אומרת כמובן שיהיה מכרז והם כמובן יזכו, כי הם כסף, כי זה משתלם יותר.

אורי אורבך: אתם תראו שבעוד שנה שנתיים זה יגיע למדרגה הבאה של הבכירות בשירות המדינה ובסופו של דבר הסוהרים ובית הסוהר הפרטי, ובתי חולים הפרטיים, הרופאים והאחיות, ומשרדי הממשלה ומי יודע אולי יום אחד בכנסת כולם יהיו באמצעות חברות כוח אדם.

אורי אורבך: ולא יבוא לציון גואל.

אמנון כהן: אני רוצה לשמוע את התאחדות התעשיינים.

אמנון כהן: שלמה וקס.

שלמה וקס: בוקר טוב אדוני היושב ראש.

שלמה וקס: אני מסכים עם כל מילה שחברת הכנסת שלי יחימוביץ אמרה וחבר הכנסת אורי אורבך.

שלמה וקס: אני רוצה להגיד דבר אחד.

שלמה וקס: המכרז הזה גרוע למדינה, המכרז הזה גרוע לחברות כוח אדם, המכרז הזה גרוע לעובדים שלו ומי שיצא נפגע זה אנחנו האזרחים.

שלמה וקס: הלכו וחיברו מין שבאינו מינו ואנחנו עתרנו לבית המשפט.

שלמה וקס: גם כבוד השופטת נשיאת בית המשפט המחוזי בירושלים אמרה לממשלה וכאן יתקנו אותי חבריי מהממשלה, איכות לא תקבלו.

שלמה וקס: כי מי שמתחרה בשלב הראשון על מחיר שעת עובד והפונקציה היחידה של איכות היא שאתה יש לך מחזור עסקי כזה וכזה, יש לך מערכת גיוס ואתה מעסיק כך וכך עובדים, זה המבחן של האיכות.

שלמה וקס: השלב השני יש אז איכות.

שלמה וקס: מי שיעבור לשלב השני יהיו חברות נחותות.

שלמה וקס: זאת אמרה השופטת.

שלמה וקס: לא אני.

שלמה וקס: רבותיי, אני לא רוצה לקורא לזה הזניה של המקצוע.

שלמה וקס: אני מתנצל על הביטוי.

שלמה וקס: על מה שעושים לא ייעשה.

שלי יחימוביץ': אתה לא צריך להתנצל, זה אני אמרתי.

שלמה וקס: לא חשוב.

שלמה וקס: עכשיו אנחנו כורתים את הענף שאנחנו יושבים בו.

שלמה וקס: יכול להיות שגם ייגשו בתי תוכנה מחוסר ברירה כדי לא לגרום להתמוטטות.

שלמה וקס: אבל המדינה לא תקבל כוח אדם.

שלמה וקס: ואני כבר שמעתי את המדינה אומרת שבתי התוכנה הם גזלנים.

שלמה וקס: אז מי שהיה גזלן היתה מערכת פיקוח של החשב הכללי והוא לא מימש אותה.

שלמה וקס: ומי שגזלן צריך להוריד לו את הידיים ואת הרגליים.

שלמה וקס: אנחנו בפתח נזק שיהיה בלתי הפיך.

שלמה וקס: ואני חוזר על מה שאמרתי בהתחלה.

שלמה וקס: גרוע למדינה, גרוע לממשלה, גרוע לחברות, ומעל לכל גרוע לעובד ובסוף מי שנפגע זה כולנו.

שלמה וקס: נבחרי ציבור, אנשי ציבור ואזרחים מהשורה.

שלמה וקס: תודה רבה.

חיים אורון: אפשר לקבל כמה נתונים, כמה חברות יש ומה היקף המכרז, פחות או יותר?

אמנון כהן: נתייחס עוד מעט.

אמנון כהן: יש מישהו שרוצה להתייחס לפני שאני נותן לאוצר?

מוטי סיבוני: אנחנו מייצגים את עובדי קוסט פלוס.

מוטי סיבוני: אנחנו יודעים קודם כל על אלף עובדי קוסט פלוס ומעלה.

מוטי סיבוני: יש לנו ידע די ודאי על זה.

מוטי סיבוני: אנחנו עובדי מדינה לכל דבר.

מוטי סיבוני: הקשר שלנו הוא רק עם המדינה ורק עם עובדי הממשלה.

מוטי סיבוני: אין לנו שום קשר עם החברות המעסיקות מלבד התלוש שאנחנו מקבלים מהן.

מוטי סיבוני: אנחנו יושבים במשרדים, בחדרים של משרדי הממשלה, מקבלים הנחיות כמו עובדי מדינה, מבקשים חופשה, מחלה רק מעובדי מדינה והנחיות עבודה רק מעובדי מדינה.

מוטי סיבוני: אין הבדל מהותי בינינו לבינם.

מוטי סיבוני: לעומת זאת מיקור חוץ זה סוג העסקה אחר.

מוטי סיבוני: הוא נשלח אל המדינה לצורך פרויקט מסוים.

מוטי סיבוני: הוא יכול להיות זמני, הוא יכול להיות יותר קבוע.

מוטי סיבוני: היחס שלו זה רק אל החברה המעסיקה.

חיים אורון: התקשי"ר מחייב אותך?

מוטי סיבוני: יש לנו חוזה של החשכ”ל שמגדיר בדיוק איזה זכויות יש לנו.

מוטי סיבוני: חלק מהתקשי"ר חל עלינו, חלק לא.

מוטי סיבוני: לפי החוזה של החשכ”ל.

חיים אורון: איזה חלק לא חל?

מוטי סיבוני: יש זכויות שלא חלות עלינו.

מוטי סיבוני: יש זכויות שכן חלות עלינו.

מוטי סיבוני: למשל ימי מחלה.

מוטי סיבוני: ימי הבראה, ימי חופשה.

מוטי סיבוני: כל זה זה בהתאם לעובדי מדינה.

מוטי סיבוני: יש כמה דברים שהם בהתאם לעובדי מדינה, יש כמה דברים שלא.

חיים אורון: תן דוגמה אחת.

מוטי סיבוני: שכר.

מוטי סיבוני: אפילו עידוד הצמיחה חל עלינו.

מוטי סיבוני: יש חוק השוואת תנאים.

מוטי סיבוני: זה משהו אחר.

מוטי סיבוני: תנאי ההעסקה והמבנה של התקינה של התפקידים הוא לא בדומה לעובדי מדינה כי זה תפקידי מחשוב.

מוטי סיבוני: השכר היום נשחק מאוד כי אנחנו מוקפאי שכר כבר מספר שנים בהוראת החשב הכללי משום שרוצים לסיים עם עניין הקוסט פלוס.

מוטי סיבוני: פשוט הקפיאו אותנו כדי שאנחנו מרצוננו נעבור למיקור חוץ.

מוטי סיבוני: כל עוד לא נעבור למיקור חוץ נישאר מוקפאי שכר גם עד 2020.

מוטי סיבוני: המטרה היא לסיים את נושא הקוסט פלוס.

מוטי סיבוני: למה?

מוטי סיבוני: משום שעובדי קוסט פלוס הם עובדי מדינה.

מוטי סיבוני: יש פה בעיה שצריכה להיפתר על ידי שני הצדדים.

מוטי סיבוני: הדבר האחרון עובדי מיקור חוץ הקשר היחיד שלהם זה עם החברה.

מוטי סיבוני: הם לא מקבלים הוראות מהמדינה ולא מהמעסיק המדינה אלא מהחברה שלהם.

מוטי סיבוני: מחלה, חופשה, הבראה, כל זה מהחברה, וזה ההבדל המהותי בינינו לבין עובדי חברה.

מוטי סיבוני: המכרז הזה מאיים לבלוע אותנו בתוך.

מוטי סיבוני: וזה בעצם פיטורים של כולנו.

מוטי סיבוני: זה אנחנו רוצים לבקש למנוע.

מוטי סיבוני: הדבר האחרון, חוק חברות כוח אדם 13 א' מחריג אותנו עובדי מחשוב מלהיות עובדי מדינה.

מוטי סיבוני: כל עובדי חברות כוח אדם נקלטו למדינה מלבדנו.

מוטי סיבוני: החוק מטרתו היתה להיטיב איתנו ולא לקלקל לנו.

מוטי סיבוני: היום בפועל החוק הזה מקלקל לנו כי ההפרדה הזאת גורמת לזה שאנחנו נעלמים מהמפה.

מוטי סיבוני: אנחנו היינו רוצים להגיע בסופו של דבר לתיקון החקיקה, לביטול ההחרגה של כל אותם עובדים שהם כבר בתוך המדינה והם לא מיקור חוץ.

מוטי סיבוני: אנחנו רוצים להיות חלק מעובדי המדינה כמו שאנחנו בפועל.

אורי הלפרין: אני נציג הסתדרות עובדי המדינה.

אורי הלפרין: אני רוצה להגיד כמה דברים בשם הסתדרות עובדי המדינה.

אורי הלפרין: אנחנו בהסתדרות עובדי המדינה, העובדים היקרים האלה, עובדי קוסט פלוס שהם למעשה מבחינתנו עובדי מדינה לכל דבר ועניין אנחנו מכירים בהם, הכרנו בהם, אנחנו מייצגים אותם, אנחנו הכרזנו סכסוך עבודה ארצי בשם כל המעסיקים בשירות המדינה.

אורי הלפרין: הסכסוך הזה יצא לדרך ב-26 למרץ 2009, הגיע לכל המקומות, לכל המעסיקים וכל מי שצריך היה.

אורי הלפרין: אריאל יעקובי יושב ראש הסתדרות עובדי המדינה הוציא מכתב למר טל הרמתי סגן בכיר לחשב הכללי.

אורי הלפרין: הוא הוציא לו מכתב ב-28 ביוני 2009, וביקש ממנו להיכנס למשא ומתן על תנאי העסקה של עובדי קוסט פלוס בכל הארץ.

אורי הלפרין: הוא ביקש ממנו את זה לפני שהוא יפעיל את סכסוך העבודה.

אורי הלפרין: התקבלה תשובה ממר ברק שטרוסברג לפני כחודש והתשובה שלו למעשה אומרת דבר אחד, לקבור את העניין ואנחנו נחשוב על הדברים האלה ואולי פעם אנחנו נחליט לשבת ולדבר על זה.

אורי הלפרין: בעקבות זאת אריאל ביקש ממני להוציא מכתב נוסף לברק בו הוא מודיע שלמעשה מבחינתנו הסבלנות היא פוקעת ואם לא ניכנס מיידית למשא ומתן על מעמדם של העובדים כל שירות המדינה יתחיל לבעור כתוצאה מצעדים ארגוניים.

אורי הלפרין: זה מה שיש לי להגיד.

אורי הלפרין: תודה רבה.

ליאור אגאי: אני ליאור אגאי, מנהל מינהל הרכש הממשלתי ויו"ר ועדת המכרזים שהוציא את המכרז הזה.

ליאור אגאי: קודם כל אני רוצה להתייחס כאן למשהו שנאמר כאן על ידי שני חברי כנסת.

ליאור אגאי: אני אחראי גם על תחום השמירה והניקיון במדינה.

ליאור אגאי: וההקבלה היא לא במקום בכלל.

ליאור אגאי: ממש לא במקום.

ליאור אגאי: מדובר כאן במכרז הזה על תעריפים שיכולים להגיע גם עד 280 שקל לשעה.

שלי יחימוביץ': אלא אם הם ירדו.

שלי יחימוביץ': יש תעריף מינימום?

ליאור אגאי: במכרז הנוכחי יש העלאה של 30% מהתעריפים שהיו משולמים במדינה עד כה.

ליאור אגאי: המכרז הזה נעשה לאחר שנתיים עבודה שישבו כל הגורמים המקצועיים לרבות סגן הממונה על השכר, לרבות סגן בכיר של החשב הכללי שאחראי על מערכות מידע, לרבות אנוכי, לרבות סגן חשב כללי שאחראי על נושא השכר וכוח האדם.

ליאור אגאי: עכשיו אני רק רוצה להעיר משהו לכנסת הנכבדה.

ליאור אגאי: המכרז הזה נעשה כי תמה ההתקשרות הקודמת.

ליאור אגאי: זאת אומרת שאנחנו הוצאנו מכרז לפי חוק אחר שאותה כנסת חייבה אותנו.

שלי יחימוביץ': לא חשבנו אחרת.

שלי יחימוביץ': זה לא שאתה פוקח את עינינו עכשיו.

ליאור אגאי: במכרז הזה לא רק שלא התנכלנו לעובדים.

ליאור אגאי: אני הוצאתי אני חושב מאות מכרזים.

ליאור אגאי: אני לא זוכר מכרז אחד שיש בו העסקת כוח אדם שלא יוצא מבסיס של נקודה חדשה אלא אומר בפירוש איך ידאגו לעובדים הקיימים.

ליאור אגאי: זאת אומרת שבמכרז הנוכחי אם עובד יחליט להיקלט בתעריף החדש שיצא בהתקשרות החדשה אף עובד לא ילך הביתה.

ליאור אגאי: ככה זה אמור להיות.

ליאור אגאי: כאשר כל הדיון הזה כאן נובע, למעשה לפי דעתי מדאגה של איגוד שהוא אינטרסנטי למטרותיו וזה בסדר, שזה איגוד בתי התוכנה, שאנחנו בממשלה קצנו מלשלם במכרז שאנחנו בעצמנו הוצאנו ב-2003, 30% 40% ו-50% תקורה לחברות שפעם ראשונה שהן רואות את העובדים זה ביום שהן מגייסות אותו ופעם אחרונה אחרי אי אילו שנים ביום שהוא עוזב.

ליאור אגאי: פשוט לא רצינו לשלם את זה.

ליאור אגאי: ולהוציא מכרז חדש שעושה חשיבה מחודשת על כספי ציבור שאנחנו יודעים מראש שיוצאים שלא לצורך אני לא חושב שיש בזה טעם לפגם.

אמנון כהן: ואתה אומר שהסכום שהם קיבלו זה לא היה על השכר.

ליאור אגאי: בוודאי על תקורה.

ליאור אגאי: הרי יש כאן איזשהו פרדוקס.

ליאור אגאי: כולם אומרים שהעובדים הם עובדי מדינה.

ליאור אגאי: אני לא חושב שזה הדיון.

ליאור אגאי: אני גם לא מוסמך לדון בנושא הזה.

ליאור אגאי: אני לא חושב שזה הדיון.

ליאור אגאי: אבל אם זה הדיון אז למה החברות מלינות?

ליאור אגאי: על מה בוכים על 12.5% תקורה ולוקחים לבית משפט.

ליאור אגאי: אני אומר שאני יכול להוכיח לכנסת ש-30% ו-40% תקורה על עובדים שמוצבים שנים בממשלה בלי שהחברה רואה אותם בכלל.

ליאור אגאי: נכון לעכשיו יש מקצועות קלאסיים, אני לא אכנס לדברים של החברים שהם בתחום שהם אמורים להיות כאלה גמישים שזה סביר שזה יהיה בתחום קניית השירותים נוכח התחדשויות בענפים השונים.

ליאור אגאי: לא אתייחס לזה.

שלי יחימוביץ': בניקיון למשל זה כל הזמן מתחדש.

שלי יחימוביץ': חומרי הניקוי מתחדשים.

שלי יחימוביץ': הם יותר משוכללים.

שלי יחימוביץ': הסמרטוטים עשויים מבד אחר.

ליאור אגאי: התפקיד שלי שבהינתן לי מקצועות שאמורים להיות אחרי נתינת שירותים אני אעשה את המכרז הכי טוב שאני יכול כדי להשיג את הערך המיטבי עם האיכות לממשלה.

ליאור אגאי: אני שמח שאיגוד בתי התוכנה דואג לאיכות של הממשלה.

ליאור אגאי: אני משער שאנחנו צריכים לדאוג לזה קודם.

ליאור אגאי: אבל אם האיכות של הממשלה אני צריך לדאוג שזה ייעשה לפי חוק חובת מכרזים לפי הדברים המיטיבים.

ליאור אגאי: היינו צריכים להביא לדיון הזה את התעריף שמשולם בתחום הזה כדי שאנשים אולי טיפה יקבלו איזשהו מושג על מה אנחנו מדברים פה.

ליאור אגאי: אני מתחייב להביא את ה נתונים.

ליאור אגאי: אני אחראי על הפן המכרזי.

ליאור אגאי: זאת אומרת שאחרי המכרז, יש זוכה, אני זז הצידה.

ליאור אגאי: בקטע הזה יתייחס טל למה כיוון המכרז המקורי להשיג כשפנינו לבתי תוכנה.

ליאור אגאי: מה היתה המטרנה בפועל כשרצינו איזה שירות להוציא.

ליאור אגאי: אני רק אומר לכנסת מבחינת ההליך המכרזי.

ליאור אגאי: אני לא מתייחס לפן המקצועי.

ליאור אגאי: אני מסיים.

ליאור אגאי: אני אומר שזה מכרז שדואג ומחייב את החברות הזוכות ואם מישהו מכיר מכרז כזה שיראה לי אותו כי אני לא מכיר.

ליאור אגאי: מחייב את החברות הזוכות שברגע שבא אליהם עובד שהועסק בממשלה לקלוט אותו אצלם.

ליאור אגאי: אנחנו במירכאות כופים על חברות עובדים.

שלי יחימוביץ': מה אמרת בזה?

ליאור אגאי: אמרתי בזה שגם אם תהיה תחלופה בענף וחברות אחרות יגזרו קופון במירכאות על אותם עובדים למעשה אם הדאגה היא לעובדים אז זה לא המקום.

ליאור אגאי: כי הדאגה הזאת, השכר שלהם לא ירד.

ליאור אגאי: יש היום מנגנון חריג שמאפשר לעובד שהיה קיים כשהוא עובר לחברה חדשה להישאר בשכר הישן שלו אם במכרז החדש הושג שכר נמוך יותר.

טל הרמתי: שמי טל הרמתי.

טל הרמתי: אני סגן החשב הכללי בנושא מחשוב ואני חתום על המכרז הזה.

טל הרמתי: אני ברשות

טל הרמתי: כם אתן קצת רקע עובדתי כי היה לי הרושם שהרקע העובדתי שעמד בפני חברי הכנסת הוא לא שלם.

טל הרמתי: המכרז הזה כמו שנאמר על ידי ליאור מחליף מספר מכרזים שהיו פה במשך 6 או 7 שנים.

טל הרמתי: בין היתר נתנו מענה לפן מאוד רחב של מחשוב בממשלה.

טל הרמתי: לא את כל המחשוב בממשלה אגב.

טל הרמתי: כחלק מתהליך הכנת המכרז החדש נעשתה בחינה מאוד עמוקה בממשלה והבחינה הזאת לא נעשתה בהיבט של מה האינטרסים הנכונים או הלא נכונים של בתי התוכנה או של החברות אלא מה נכון לממשלת ישראל שצריכה לתת את השירות לציבור.

שלי יחימוביץ': מדינת ישראל אין לה עניין במה שמתרחש בהיי טק?

טל הרמתי: יש לה.

טל הרמתי: ואני אתייחס לזה.

טל הרמתי: לא אמרתי לרגע אחד שלא מעניין בתי התוכנה ולא מעניין מה שקורה בהיי טק אמרתי שהבחינה עצמה ספציפית נעשתה מנקודת מבט של הממשלה ואני אתייחס לנקודה הזאת.

טל הרמתי: ממש אכפת לי מההיי טק וזו אחת הסיבות שאנחנו גם חושבים שגם לאורך זמן לשאלתו של חיים אורון, גם לאורך זמן הממשלה תמשיך לקנות שירותים ושירותי מחשוב ושירותים אחרים מחברות ההיי טק.

טל הרמתי: הרי אם נעביר את כל העובדים להיות עובדי מדינה איפה אנחנו דואגים בדיוק להיי טק.

טל הרמתי: במסגרת הבחינה הזאת נעשתה בחינה האם יש באמת הבחנה מאוד מאוד ברורה ברמת השירות שהממשלה מקבל ובין עובדים שהמעסיק הישיר שלהם זה חברותה הקוסט פלוס ובין עובדים שהמעסיק הישיר שלהם הוא חברות בתי התוכנה ובין מנגנוני העסקה נוספים שקיימים.

טל הרמתי: בסופו של יום הגענו למסקנה שאין הבחנה מהותית ברמת השירות שהממשלה מקבלת בין העובדים השונים.

טל הרמתי: בחנו גם את הנושא הזה של עובדי המדינה.

שלי יחימוביץ': איך אתם יכולים לעשות את ההשוואה בעצם כשעד היום הוצאתם סוגים מסוימים של צרכים שלכם רק לבתי התוכנה ועוד לא עשיתם את הניסוי הזה.

שלי יחימוביץ': מתוך 2200 עובדים שמועסקים אצלכם גם באמצעות בתי התוכנה וגם באמצעות חברות כוח אדם אותם 600 עובדים שעד היום המכרזים שיצאו היו לחברות כוח אדם.

טל הרמתי: לא.

טל הרמתי: לקוסט פלוס.

טל הרמתי: 600 עובדים זה חברות הקוסט פלוס.

טל הרמתי: אין חברות כוח אדם בתחום הזה.

שלי יחימוביץ': כלומר מבחינת

שלי יחימוביץ': כם עובדי הקוסט פלוס הם זהים ברמתם לעובדי חברות כוח אדם?

טל הרמתי: אני אנסה להבהיר את עצמי.

טל הרמתי: אנחנו מצאנו מצבים שבהם יושבים בחדר אחד שלושה אנשים.

טל הרמתי: אחד מועסק על ידי חברת קוסט פלוס, אחד מועסק על ידי בתי התוכנה, והגורם השלישי מועסק בתור יועץ באיזשהו מנגנון אחר.

טל הרמתי: יש מאגר יועצי סאפ.

טל הרמתי: יש הרבה מנגנונים לצורך העניין לקבלת שירותי מחשוב.

טל הרמתי: קודם כל בחנו האם הממשלה משלמת על העובדים האלה סכומים שונים והגענו למסקנה שכן.

טל הרמתי: ואין לזה הצדקה גדולה.

טל הרמתי: שתיים, האם השירות שהממשלה מקבלת מאותם נותני שירותים שונה במהות והגענו למסקנה שלא.

טל הרמתי: האם אותם מנגנונים שקיימים בבתי תוכנה ואמורים לצורך העניין לתמוך בעובדים ולתת להם את הערך המוסף הזה מופעלים לגבי העובדים הקיימים?

טל הרמתי: והתשובה היתה במרבית המקרים התשובה היתה לא.

טל הרמתי: ולכן החלטנו מה שהחלטנו לגבי המכרז האחרון.

טל הרמתי: זו הבחנה בסיסית לגבי האוכלוסיות.

טל הרמתי: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת כי היתה פה איזושהי השוואה שלא מן העניין באמת לעובדי הניקיון ועובדי השמירה וכך הלאה.

טל הרמתי: אני אסביר לוועדה הנכבדה הזו איך קבענו את המנגנון המכרזי ואיך קבענו את המחירים בשביל שהוועדה תבין שלא כצעקתה.

טל הרמתי: בחנו את המחירים הממוצעים.

טל הרמתי: לא כל כך את המחירים, את השכר הממוצע שמשולם בענף ההיי טק.

טל הרמתי: יש תפקידים שונים בהיי טק.

טל הרמתי: הדרך שבה קבענו את התעריפים היא הדרך הבאה.

טל הרמתי: לקחנו את השכר הממוצע במשק בכל אחד ואחד מהתפקידים.

טל הרמתי: הגדרנו מעל גבי אותו שכר ממוצע ותנאים שמשולמים בענף ההיי טק, הגדרנו את התקורה המקסימאלית ולפי זה קבענו דבר שנקרא במכרז תעריף גג.

טל הרמתי: תעריף גג אומר שזה הסכום המקסימאלי שממשלה מוכנה לשלם על השירות הזה ואני אתן דוגמאות.

טל הרמתי: אחראי פרויקט מה שנקרא מנהל פרויקט בלשון שלנו, יש שלוש רמות התמחות, ברמת ההתמחות הגבוהה האחראי פרויקט תעריף הגג שלו הוא 250 שקל לשעה.

טל הרמתי: כלומר 250 שקל לשעה שלוקח בחשבון שזה מה שישולם לבתי התוכנה לפי האינפורמציה שאנחנו מקבלים מהשטח, ואגב הממוצע הזה הוא ממוצע שמשולם בכל ענף ההיי טק על ידי כל חברות התוכנה כולל כל הגופים למיניהם, כל החברות המתקדמות ועד החברות נותנות השירותים.

טל הרמתי: מדובר על סדר גודל של שכר למנהלי פרויקטים רק בשביל לשבר את האוזן, 22 אלף, 25 אלף שקל ברוטו.

טל הרמתי: זאת אומרת אנחנו לא מדברים על שכר נמוך.

טל הרמתי: אנחנו לא מציעים שכר.

טל הרמתי: אנחנו קונים שירותים.

טל הרמתי: לכן מה שנקבע במכרז הזה זה תעריפי גג שהם תעריפים לשעה והתעריפים האלה מגלמים בתוכם את הידע שלנו לגבי שכר ממוצע שמשולם במשק.

טל הרמתי: הממשלה במכרז הזה החליטה שהיא קובעת את תעריפי הגג והיא רוצה להיות תחרותית בנושא של העסקת כוח האדם האיכותי במשק עם הממוצע במשק.

טל הרמתי: אני לא מנסה להיות תחרותי וזה אגב משום שהנושא של המחשוב הממשלתי יקר לנו.

טל הרמתי: לכן אנחנו קיבלנו את ההחלטה הזאת כשקיבלנו ואמרנו שתעריפי הגג למעשה משקפים את השכר הממוצע שמשולם במשק לנושאים האלה.

טל הרמתי: מכיוון שכך אני לא אתחרה עם ההיי אנד.

טל הרמתי: אבל אני בוודאי בר תחרות.

טל הרמתי: נשמעו פה מצד חברי הכנסת גורמים שונים שמדברים על מגמות שונות.

טל הרמתי: צריך להבין שבמגרש הגדול הזה של המחשוב הממשלתי יש הרבה מאוד בעלי עניין שהם בתמונה.

טל הרמתי: יש חברות מסוגים שונים.

טל הרמתי: אנחנו בניגוד לידידי לא טוענים מה שנקרא טענה מכללה שאומרת שמכיוון שלחברה יש כותרת מסוימת היא הופכת להיות איכותית ולחברה אחרת יש כותרת אחרת היא פחות איכותית.

טל הרמתי: יש אינטרסים רבים של גורמים רבים.

טל הרמתי: יש עובדים שהם עובדים של החברות שהחברות נותנות את השירותים באמצעם לממשלה.

טל הרמתי: יש משרדי ממשלה ויש אחרים.

טל הרמתי: המכרז הזה כולל בתוכו איזונים נכונים בין אותם בעלי עניין.

טל הרמתי: שנית, אני אתייחס ברשותך לשאלה שאתה שאלת חבר הכנסת אורון.

טל הרמתי: בתי התוכנה הם גורמים מאוד חשובים בתחום ההיי טק.

טל הרמתי: לבתי התוכנה יש תחומי עיסוק שונים.

טל הרמתי: בתי התוכנה, בחלקם הם מנהלים פרויקטים, אגב גם של הממשלה בשיטות שונות כמו מיקור חוץ, כמו פרויקטים בשיטות של טרן קי כזה או אחר.

טל הרמתי: הן מקדמות מוצרים שהן מייצרות.

טל הרמתי: הן מקדמות שהם מייבאים מחו"ל ומייצגות אותם.

טל הרמתי: הם מבצעים יקור חוץ.

טל הרמתי: יש הרבה מאוד תחומי עיסוק.

טל הרמתי: יש לבתי התוכנה נכון להיות תחום עיסוק נוסף שהתפתח בין היתר בשנים האחרונות.

טל הרמתי: למעשה התפתח משנת 1998.

טל הרמתי: והוא תחום עיסוק של השמת עובדים איכותיים לארגונים שונים.

טל הרמתי: בניגוד למכרזים קודמים המכרז הזה בא וקבע כלל מאוד חשוב.

טל הרמתי: כאשר הממשלה משלמת עבור השירותים אנחנו דואגים שהחלק המכריע, במכרז הזה קבענו סף שאומר לפחות שבע שמיניות ממה שהממשלה משלמת יועבר לעובד של החברה בצורה ישירה או עקיפה.

טל הרמתי: לא תמצאו את זה בשום מכרז כוח אדם בשום מקום אחר.

טל הרמתי: זה שינוי מהותי בהשוואה למצב שקיים היום שבו בתי התוכנה בחלק מהמקרים גזרו תקורה.

ברק שטרוזברג: סגן הממונה על השכר באוצר.

ברק שטרוזברג: אנחנו נדרשנו לסוגיה הזאת באגף השכר, אגב גם הסכסוך של הקוסט פלוס וגם לפני כן בשאלות שעלו לגבי יחסי עובד מעביד שיש עם האוכלוסייה הזאת גם של הקוסט פלוס ואפילו בחלק מאוכלוסיית בתי התוכנה.

ברק שטרוזברג: כשאנחנו התחלנו לבדוק מה קורה במדינה ביחס לפלטפורמת העסקה של אותם עובדי מחשוב מצאנו כמה דברים.

ברק שטרוזברג: אחד, שכנראה איך שמעסיקים את עובדי המדינה שהם בתחום המחשוב לא מתאים להעסקה מודרנית.

ברק שטרוזברג: אחד בגלל בעיית השכר, איך שמעסיקים היום מבחינת היקפי השכר את הקוסט פלוס ואת עובדי בתי התוכנה זה הרבה יותר גבוה ממה שמציעים לעובדי המדינה.

ברק שטרוזברג: ואם יציעו להם לעבור להיות עובדי מדינה שגם כן קיבלו הסכם ייחודי הם ירדו בשכר והם לא ירצו לעבוד.

ברק שטרוזברג: זה פעם אחת.

ברק שטרוזברג: וזה יכול אולי לענות על הטענות של השכר הנמוך שמשלמים להם.

ברק שטרוזברג: פעם שנייה, באמת מצאנו שיש בעיה אמיתית ביחס ליחסי עובד מעביד.

ברק שטרוזברג: אנחנו צריכים לפתור אותה.

ברק שטרוזברג: הממונה על השכר הנחה אותנו להיערך למשא ומתן עם ההסתדרות העובדים החדשה על מנת להסדיר מערכת יחסים והסכם קיבוצי חדש מול עובדי המחשוב.

ברק שטרוזברג: אנחנו באמת נערכים למשא ומתן כזה שיש לו משמעויות מאוד גדולות.

ברק שטרוזברג: זה צעד מאוד אמיץ.

ברק שטרוזברג: מול הקוסט פלוס אבל אנחנו הולכים למשא ומתן שלם בהקשר הזה.

ברק שטרוזברג: אני רוצה להגיד מילה לאורי הלפרין.

ברק שטרוזברג: לא יכול להיות שאני מדבר איתך שבוע שעבר ואני קובע איתך ישיבה לעוד שבוע.

ברק שטרוזברג: המדינה נערכת ואתה אומר בפורום כזה שאני קובר את המשא ומתן.

ברק שטרוזברג: אז זה לא רציני.

ברק שטרוזברג: יש פה צעד מאוד אמיץ שהממונה על השכר החליט עליו יחד עם החברים במשרד האוצר שנכנסים למשא ומתן.

ברק שטרוזברג: היחס בין המשא ומתן לקליטת חלק מהעובדים להיות עובדי מדינה לבין היחס למכרז שאמור להתנהל בתקופה הקרובה הוא, שמי שנכון שיהיה עובד מדינה אנחנו נמצא יחד עם ההסתדרות אני מקווה את שביל הזהב על מנת להעסיק אותו במתכונת העסקה סבירה מבחינת עובדי המחשוב שאז הוא יהיה עובד מדינה.

ברק שטרוזברג: במקומות שרצוי שזה כן יהיה מיקור חוץ והמדינה צריכה להעסיק מיקור חוץ עובדי מחשוב, לא יעזור כלום.

ברק שטרוזברג: יש יועצים, יש פרויקטים סגורים, יש עובדים ארעיים וזמניים שצריכים אותם לתקופה מוגבלת.

ברק שטרוזברג: נכון שזה יהיה דרך המכרז הזה.

ברק שטרוזברג: ולכן היחס בין המכרז ובין המשא ומתן עדיין קיים ועדיין רלוונטי.

ברק שטרוזברג: ונכון שיהיה מכרז כזה ונכון שיהיה משא ומתן על הסכם קיבוצי.

ברק שטרוזברג: ככל שעובדי הקוסט פלוס, נכון שיש יחסי עובד מעביד, ונכון שהם צריכים להיקלט, חלקם אני מניח, בתוך פלטפורמת הסכם קיבוצי מול המדינה אז זה הכוונה.

ברק שטרוזברג: זה הכוונה להיכנס למשא ומתן מהסוג הזה.

תמים עבד אלחלים: עורך דין עבד אלחלים.

תמים עבד אלחלים: אני היועץ המשפטי של הוועדה המרכזית לענייני מחשוב.

תמים עבד אלחלים: הבלבול שקיים בחלקו הוא נגרר מהמכרזים הקיימים.

תמים עבד אלחלים: גם היום במכרז של בתי התוכנה שנטען שהם איכותיים ויש להם את הגיבוי, הגיבוי הזה לא קיים.

תמים עבד אלחלים: זאת אחת הסיבות שגרמה לנו לאחד את המכרזים כי הבנו שבעצם אין את השוני המהותי הזה בין בתי התוכנה לבין הקוסט פלוס.

שלי יחימוביץ': למה מטריקס למשל היא זהה ברמה שלה לתגבור?

תמים עבד אלחלים: מה הכוונה?

תמים עבד אלחלים: אם אנחנו מדברים על חברת תוכנה מאוד איכותית ומפורסמת.

תמים עבד אלחלים: אם אנחנו מדברים על פרויקט של מאה מיליון שקל, למשל להנהלת בתי המשפט לבנות את מערכת המחשוב שלהם אז כן לבית התוכנה יש יתרון ברור על פני חברות אחרות.

תמים עבד אלחלים: אבל אלה לא השירותים שאנחנו מבקשים כאן.

תמים עבד אלחלים: אנחנו מדברים כאן על נותני שירותים ספציפיים שהיום ברגע זה ממש אנחנו לא יודעים מה משרד המשפטים ירצה בעוד שנה.

תמים עבד אלחלים: ולכן בשלב הזה של המכרז אנחנו בודקים את היכולת של הספקים לגייס נותני שירותים איכותיים.

תמים עבד אלחלים: ויש לנו שלושה פרמטרים.

תמים עבד אלחלים: הפרמטר הראשון זה הפרמטר של הניסיון.

תמים עבד אלחלים: שלוש שנים במתן השירותים הספציפיים במכרז עצמו.

תמים עבד אלחלים: לא סתם שירותי מחשוב.

תמים עבד אלחלים: הפרמטר השני זה מחזור.

תמים עבד אלחלים: שנראה שהוא לא סתם היה בשוק והעסיק עובד אחד או שני עובדים.

תמים עבד אלחלים: מחזור מינימאלי.

תמים עבד אלחלים: יש שני מחזורים רלוונטיים.

תמים עבד אלחלים: יש המנגנון של קבוצה שבעצם דרשנו תנאי סף מינימאליים.

תמים עבד אלחלים: אבל אמרנו שאם אתה כספק יחיד לא יכול לעמוד בתנאי הסף האלה אנחנו מאפשרים לקבוצה של ספקים שכל אחד מהם בפני עצמו לא עומד בתנאי הסף האלה להתאגד לכדי קבוצה אחת שביחד עומדת בתנאי הסף שתיגש למכרז כאשר לכל אחד מהחברים בקבוצה יש תנאי סף מינימאליים משלהם.

תמים עבד אלחלים: כך בתי התוכנה הקטנים יכולים לגשת למכרז הזה.

תמים עבד אלחלים: הבנו שבעצם לשלם יותר כסף כדי שבעוד ארבעה או חמישה חודשים נצטרך איזה גיבוי מחברת האם שייתכן שיהיה וייתכן שלא יינתן זה בזבוז כספים ולכן בדרישות התפקיד, בתפקידים שביקשנו, ביקשנו שגם המשרד עצמו יהיה נושא בעל תפקיד או נותן שירותים שיש לו את הידע הזה.

תמים עבד אלחלים: אני רק מזכיר, אחראי מערכת מידע, אחראי טכנולוגיות, אחראי תפעול, אחראי אבטחת מידע, אחראי מתודולוגיה.

תמים עבד אלחלים: במסגרת החשיבה המחודשת שנעשתה כאן המדינה הבינה והגיעה למסקנה שלשלם הרבה יותר כסף עכשיו כדי לקבל את הגיבוי מחברת האם בעוד ארבעה או חמישה חודשים או שנה, שיכול להיות שיינתן ויכול להיות שלא יינתן והיו מקרים שהוא לא ניתן זה בזבוז כספים.

תמים עבד אלחלים: ולכן במסגרת השירותים שביקשנו במכרז הזה ביקשנו שיהיו נותני שירותים במשרדים עצמם.

תמים עבד אלחלים: למשל אחראי מערכות מידע, אחראי טכנולוגיות, אחראי תפעול, אחראי אבטחת מידע, אחראי מתודולוגיה.

שלי יחימוביץ': שמעתי את שלושתכם והגעתי בסופם של הנאומים האלה למה שידעתי בהתחלה.

שלי יחימוביץ': שאתם מבקשים להוזיל את התעריפים בכל מה שקשור במכרזים שמוצעים למחשוב.

שלי יחימוביץ': שלא מעניין אתכם מה יקרה לחברות התוכנה.

שלי יחימוביץ': לא מעניין אתכם.

שלי יחימוביץ': זה נראה לכם מחוץ לתחום שלכם.

שלי יחימוביץ': גוף אחר ממשלתי שידאג לעתיד ההיי טק.

שלי יחימוביץ': שמעתי אתכם היטב בסבלנות גם כולל דברים שמאוד קוממו אותי.

שלי יחימוביץ': למשל אמר כאן אורי דבר מאוד נכון, אתם לוקחים מחיר ממוצע, נתת לדוגמה את התעריף הכי גבוה שאתם נותנים .

שלי יחימוביץ': כלומר מלכתחילה אם זה מה שאתם עושים בכל הרמות של התפקידים ובכל סוגי התפקידים שאתם צריכים כלומר אתם מלכתחילה במכה אחת מורידים את השכר הממוצע באופן חד ביותר כאשר אתם קונים שירותי מחשוב.

שלי יחימוביץ': זאת התוצאה.

שלי יחימוביץ': אין לזה שום שם אחר.

שלי יחימוביץ': הרי ההיגיון אומר אתה לוקח שכר ממוצע והופך אותו.

שלי יחימוביץ': אם השכר הממוצע במשק הוא היום 8000 שקל ואתם מחליטים שזה שכר המקסימום היום במדינה אז התוצאה ברורה.

שלי יחימוביץ': הפכתם את השכר הממוצע בכל דירוג ובכל דרגה לשכר המקסימום והורדתם את השכר בצורה משמעותית.

שלי יחימוביץ': דבר נוסף, אני מאוד מסתייגת טל מהאמירה הזאת בעלי עניין כאילו זה משהו מלוכלך.

שלי יחימוביץ': מה זה בעלי עניין?

שלי יחימוביץ': זה חברות היי טק שרוצות עבודה והם באו לכאן בידיים נקיות, הן לא מסתירות שום דבר, כן הם רוצים שיספקו להם את העבודה הזאת.

שלי יחימוביץ': זה לא סיבה לכנות אותם בעלי עניין בנימה מפוקפקת כזאת.

שלי יחימוביץ': ובוודאי לדברייך, אתה אמרת שחברת עם טייטל אחד היא לא בהכרח יותר איכותית לחברה עם טייטל אחר.

שלי יחימוביץ': אז כן.

שלי יחימוביץ': בתי תוכנה מוכרים שמתעסקים בתוכנה הם בהחלט יותר איכותיים מחברת כוח אדם שמתעסקת באלף דברים וגם עסקה בהשמה של עובדי היי טק.

שלי יחימוביץ': כן.

שלי יחימוביץ': יש הבדל.

שלי יחימוביץ': ואתה יודע יפה מאוד שיש הבדל.

שלי יחימוביץ': כי למשל אמרתי מטריקס שמעסיקה 4000 עובדים ומתמחה במחשוב ומטייבת את העובדים שלה ושולחת אותם להשתלמויות ודואגת לרמתם ודואגת שיצאו עובדים ברמה גבוהה אתה לא יכול להשוות אותה לחברת כוח אדם שפעם עסקה ביישום עובדי היי טק ברמות מסוימות.

שלי יחימוביץ': הערה אחת נוספת.

שלי יחימוביץ': העניין של השבע שמיניות ממה שנותנים.

שלי יחימוביץ': אני חושבת ש-12.5% זו תקורה לא מספיקה לחברת תוכנה.

שלי יחימוביץ': כי ה-12.5% זה לא שזה הולך להם לכיס אם באמת משקיעים בעובדים ומכשירים אותם והם נמל הבית של העובדים האלה בניגוד גמור למה שקורה לעובדי הקוסט פלוס שחברות כוח האדם שהם מועסקים בהם בצורה פיקטיבית בעצם הם לא נמל הבית שלהם.

שלי יחימוביץ': אין קשר.

שלי יחימוביץ': כאן מדובר בנמל הבית.

שלי יחימוביץ': ולכן התקורה של 12.5% בעיניי היא לא מפיקה.

שלי יחימוביץ': אני מבקשת ממך אדוני היושב ראש שבהחלטה שלנו תהיה גם התייחסות לעובדי הקוסט פלוס.

מוטי סיבוני: כל הסיבה שאנחנו בכלל הצטרפנו, כל זמן שקוסט פלוס פעל כמו שצריך הוא היא מכרז טוב, דאג לעובדים, היה מכרז הוגן.

מוטי סיבוני: אין לי טענות על המכרז.

מוטי סיבוני: אבל בשנת 2006 הוראות חשכ"ל החדשות הקפיאו אותנו הקפאה מוחלטת מבחינת תפקידים, שכר.

מוטי סיבוני: אם אדון הרמתי אומר שלמשל מנהל פרויקט מרוויח 250 שקל לשעה אני למשל כבר שלוש שנים בפועל מנהל פרויקט.

מוטי סיבוני: אבל בגלל ההקפאה הזאת אני מוגדר מזמן כראש צוות.

מוטי סיבוני: אני מקבל פחות מ-50 שקל לשעה.

שלמה וקס: 250 שקל זה רף עליון.

שלמה וקס: על זה התחרות.

שלמה וקס: 80% מהציוד בשלב הראשון זה מי יציע את המחיר היותר נמוך שהוא מתחת ל-250 שקל.

רחל רטוביץ: עורכת דין רחל רטוביץ.

רחל רטוביץ: אני מייצגת חלק מהעובדים.

רחל רטוביץ: לאחר שבחנתי את הנושא יש מצב כזה שהחוזה האישי שהיה לעובדים האלה במשך 10 או 12 שנים הוא לא נקלט לתוך המכרז החדש.

רחל רטוביץ: חברת כוח האדם של חברת קוסט פלוס כשהיא תיגש למכרז החדש, לא ברור שהיא תזכה, והעובדים האלה לא ברור שהם ימשיכו להיות עובדי החברות החדשות.

רחל רטוביץ: רק אם הוא יביע הסכמה ויהפוך להיות עובד כנראה שמושם על ידי או בית תוכנה או חברת כוח אדם אחרת.

רחל רטוביץ: כל הזכויות האישיות שנצברו במשך 10 שנים כעובד על פי החוזה האישי שהיה לו החוזה האישי נמחק.

רחל רטוביץ: אין יותר חוזה אישי כזה.

רחל רטוביץ: לא רק זאת אלא שבמכרז החדש המדינה אפילו לא מבקשת לראות את המכרז החדש.

רחל רטוביץ: אלא היא קובעת בהוראה כללית שהמעביד החדש, זאת אומרת חברת כוח אדם או בית תוכנה מתחייבים לקיים את חוקי מדינת ישראל.

רחל רטוביץ: הא ותו לא.

רחל רטוביץ: למשל עכשיו היה את הדוגמה של דמי הבראה שזה לא נקבע בחקיקה אלא זה בהסכמים קיבוציים, אין יותר הבטחה לדבר הזה בעוד שבחוזה למשל הקודם היתה התחייבות שחברת כוח אדם תשלם דמי ההבראה וזה היה חלק מההוראות.

רחל רטוביץ: בסיטואציה הזאת יש בעיה עם החוזה האישי שהיה לעובדים האלה.

רחל רטוביץ: איך הוא נקלט לתוך החוזה החדש.

רחל רטוביץ: גם אם אין משמעות לותק.

רחל רטוביץ: כי לגבי פיצויי פיטורים וכולי עובד שיעבור דרך חברת כוח אדם זה לא משנה.

רחל רטוביץ: אבל מה שקרה שהעובדים האלה נפלו בין הכיסאות.

רחל רטוביץ: בחוק קבלני כוח אדם הם לא נכנסו כדי להגן עליהם.

רחל רטוביץ: החוזה הסתיים וזאת הבעיה הכי קשה שלהם.

רחל רטוביץ: כי בגלל שהחוזה הסתיים הם לא יכולים לאכוף שום דבר.

רחל רטוביץ: וב-2009 כשהם יוצאים לחוזה החדש אין שמירה ברמה של החוזה האישי של כל עובד על הזכויות והתנאים.

אמנון כהן: אני חושב שבגדול התחום הופך להיות מין הפרטה כזאת.

אמנון כהן: כמובן הממשלה רוצה כמה שפחות מחויבות כלפי העובד.

אמנון כהן: רוצה לקבל את השירות הכי טוב במחיר הכי זול.

אמנון כהן: אנחנו רואים את זה כל פעם מחדש בנושא כזה או אחר.

אמנון כהן: אני מבקש שתעשו דיון בעיקר טל הרמתי, סגן בכיר לחשב הכללי יחד עם ברק שטראוזברג, יחד עם חברות התוכנה לראות את הדברים שהפגיעה תהיה מזערית בהם ולראות שהם יתנו את השירות הטוב.

אמנון כהן: אפילו צריך לתקן את המכרז.

אמנון כהן: אי אפשר לעשות דברים באופן חד צדדי.

אמנון כהן: צריך לשבת, לראות.

אמנון כהן: יש היגיון רב במה שהם אומרים.

אמנון כהן: לא צריך שאנחנו חברי הכנסת נתערב בדברים בתיקוני חקיקה.

אמנון כהן: גם הנושא של הקוסט פלוס שהם נפלו בין הכיסאות.

אמנון כהן: אתם צריכים לשבת.

אמנון כהן: אין לי בעיה לבקש מיוזמי הדיון שתיכנסו לעובי הקורה.

אמנון כהן: תשבו איתם ביחד.

אמנון כהן: שהאנשים האלה לא ייפגעו בזכויותיהם.

אמנון כהן: ואם אפשר חלקם לקלוט אותם כעובדי מדינה.

תמים עבד אלחלים: בתור יועץ משפטי של הוועדה יש בעייתיות מסוימת.

תמים עבד אלחלים: אנחנו נמצאים עכשיו במכרז שכבר הוגשו הצעות.

תמים עבד אלחלים: יש שש נקודות שהצדדים הסכימו על הבהרות.

תמים עבד אלחלים: לא שינינו את תנאי המכרז.

תמים עבד אלחלים: כל פעולה של ועדת המכרזים תהיה בכפוף למגבלות החוקיות הקיימות.

תמים עבד אלחלים: משא ומתן עם חלק מהמציעים בעיצומו של הליך מכרזי כאשר הוגשו כבר הצעות.

שלי יחימוביץ': יש ארגון אחד שהוא ארגון המעסיקים הגדול במדינה.

שלי יחימוביץ': פשוט תשבו איתו.

שלי יחימוביץ': תעשו לכם חיים קלים.

אמנון כהן: הוועדה מבקשת לשמוע את כל הצדדים כולל את הקוסט פלוס.

אמנון כהן: בהידברות תשבו איתם.

אמנון כהן: בלי לפגוע בחוק הקיים.

אמנון כהן: גישור פישור זה החיים שלנו.

אמנון כהן: אנחנו צריכים לדאוג גם שהגופים ימשיכו לחיות.

אמנון כהן: אנחנו נבחן אתכם בעשייה.

אמנון כהן: תודה רבה.

אמנון כהן: הישיבה נעולה.