ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 61, 2009-07-28 14:30

דוד אזולאי: צהרים טובים לכולם.

דוד אזולאי: זאת הישיבה הרביעית שלנו היום לפני היציאה לפגרה.

דוד אזולאי: היא נערכת בזמן מליאה ולכן נצטרך לתמצת את הדברים.

דוד אזולאי: אני פותח את הישיבה.

דוד אזולאי: על סדר היום בעיות התברואה והבעיות הסביבתיות בעיריית אלשאגור.

דוד אזולאי: ביקשו להקרין בפנינו סרטון קצר.

דוד אזולאי: בבקשה.

רון שני: אני ראש המועצה האזורית משגב, השכנים של אלשאגור.

דוד אזולאי: אתם נושקים כמעט באותם גבולות.

רון שני: אנחנו חיים בהרמוניה.

דוד אזולאי: להשכלה כללית, אלשאגור זה שלוש מועצות מקומיות שאוחדו למועצה אחת: דיר אל אסד, בענה ומג'ד אל כרום, ועכשיו מתכוונים שוב לפצל אותן.

דוד אזולאי: אמורים לצאת לבחירות ב-15 באוגוסט כאשר כל מועצה מקומית תתמודד בנפרד.

רון שני: בסרטון הזה נראה את התמונה בנחל שאגור, או בשפה העממית "קניון בית הכרם".

רון שני: רואים כאן את הכניסה לקניון עם האזהרות של משרד הבריאות שאסור להיכנס לקניון.

רון שני: כל מה שרואים כאן זורם בשצף קצף, עם מפלים וכמויות גדולות מאוד – הכול זה ביוב.

רון שני: תתרשמו מן הגודל ומן העוצמה של מה שקורה שם.

רון שני: כל מה שזורם בקניון הזה הוא ביוב שנובע מתקלות במערכת הביוב של אלשאגור.

רון שני: הוא זורם בקניון, למעשה הקניון היחיד שנמצא בגליל המערבי, שמחבר את בקעת בית הכרם לנחל חילזון, ומנחל חילזון לנעמן ולעכו.

רון שני: כל השפכים הללו מגיעים לעכו.

רון שני: הבאתי את הסרטון כדי שתוכלו להתרשם מן העוצמה של מה שקורה שם.

דב חנין: מה שלא רואים בסרטון זה את הריח, אבל הריח קשה מאוד.

רון שני: עוד לא נמצאה הטכנולוגיה לשכפל ריח ולהביא לכם דוגמאות, ואני לא בטוח שאז היה לנו כל-כך נעים לשבת כאן.

רון שני: זה לא אנושי.

רון שני: אציג בקצרה את תמונת המצב, איך אני רואה את הדברים כשכן של אלשאגור.

רון שני: התושבים של משגב, וגם התושבים השכנים מכרמיאל ונחף ותושבי אלשאגור – כולם חיים במצב ממש-ממש לא טוב.

דוד אזולאי: זרימת המים הזאת – זה שפכים?

רון שני: הכול זה ביוב.

רון שני: הכול שפכים גולמיים.

דוד אזולאי: זה מפחיד.

רון שני: אלה שפכים שלא עברו שום טיהור.

רון שני: לאלשאגור יש מערכת ביוב שמביאה את כל הקולחין למתקן הטיהור של כרמיאל-משגב.

רון שני: המתקן יודע לטפל בזה.

רון שני: הוא נמצא כרגע בהרחבה כדי לטפל בכל השפכים, אך השפכים של אלשאגור לא מגיעים לשם כי מערכת ההולכה בתוך העיר קורסת.

רון שני: יש שם משאבות סניקה לא מתוחזקות ואז הביוב גולש אל תוך הנחל וזורם לו חופשי, כפי שמים יודעים לזרום, מן המקום הגבוה לנמוך, ובמקרה זה גם בנחל.

אחמד טיבי: וזה מגיע לעכו.

רון שני: נכון, זה מגיע לעכו.

רון שני: כל הנחלים זורמים לים.

דוד אזולאי: לא פלא שחוף הים בעכו כל הזמן נסגר.

רון שני: זאת אחת הסיבות העיקריות.

רון שני: זה לא כל-כך נובע ממתקן הטיהור.

רון שני: כאן זה ביוב גולמי שבו שום דבר לא מטוהר.

רון שני: בתקופה האחרונה היתה קריסה כמעט טוטלית של המערכות בעיר אלשאגור.

רון שני: לא אתייחס למערכות הפנימיות של העיר, אלא יותר למה שכולנו כתושבים חווים מסביב.

רון שני: העיר מייצרת כ-30-40 טון אשפה ביום.

רון שני: במשך כמה שבועות לא היה פינוי אשפה.

רון שני: אפשר להכפיל את כמות הטון ליום במספר הימים, והתושבים חיים שם.

רון שני: כולנו חיים שם, והאשפה מצטברת.

רון שני: אם אף אחד לא לוקח את האשפה היא מצטברת בעיר או בשוליים של העיר, ובגלל הנפח והחום – או שמציתים את האשפה או שהיא מוצתת לבד כמו כל אשפה שתוססת ואז יש לנו עשן עם שריפות לא מבוקרות, עם כל הרעלים שיש מסביב ומפגעים תברואתיים.

רון שני: באשר ליתושים – עוד איכשהו הרשויות המקומיות משגב וכרמיאל מרססות מתקציבן את מקורות המים מסביב לעיר, אבל יש גבול למה שאנו כרשויות שכנות יכולים לעשות.

רון שני: לא אכביר עוד מילים כי המצב ברור.

רון שני: השאלה שאני מבקש להעלות היא איך המדינה נכנסת במצב שהרשות קורסת.

רון שני: כאשר יש קצת בעיות והמשרד להגנת הסביבה מוציא צווים, או מטיל קנסות או חיוב אישי – זה בסדר כל עוד יש כנגד מי לעשות את זה.

רון שני: בעיר אלשאגור אין היום כנגד מי לעשות את זה.

רון שני: ראש הוועדה הקרואה התפטר, העיר עומדת לפני בחירות.

רון שני: גם אם ימנו מישהו לתקופה קצרה, זה רק כדי למנות אדם בתואר.

רון שני: אם לא נותנים לו את האמצעים כדי לעבוד – הוא לא יכול לעבוד.

רון שני: להיכנס לעיר עם גירעון גדול מאוד, כאשר אפילו משכורות בקושי משלמים שם, ולהגיד: הבעיה הכי גדולה עכשיו היא לאסוף אשפה?

רון שני: ייתכן שזאת באמת הבעיה הגדולה, אבל יש לו גם מיליון בעיות אחרות בעיר.

רון שני: לא די בכך שנמנה פיגורה ונגיד: הוא עכשיו האחראי, הוא האשם.

רון שני: צריכה להיות התארגנות של המדינה למצבי חירום שנוגעים לבריאות ולאיכות החיים של התושבים, עם כלים להתערבות – עם תקציבי חירום להתערבות כאשר המצב מידרדר לחוסר תפקוד טוטאלי.

רון שני: זה מה שאני מבקש מן הוועדה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: למען הגילוי הנאות אני חייב להגיד בפתיחת הישיבה, אמנם ידעתי שבאלשאגור נתמנה ממונה ושתושבי העיר הולכים לבחירות ויש מצוקה כספית, את כל זה ידעתי ברקע, אבל אני מודה שלא ידעתי עד כמה המצב חמור בתוך העיר עד שהפנה את תשומת לבי ראש המועצה האזורית משגב, מר רון שני, שדיבר אתי בטלפון.

דוד אזולאי: הוא תיאר בפניי את המצב הנורא ואיום – מה שראינו כאן

דוד אזולאי: במעט באשר לפינוי אשפה ולטיפול בביוב.

דוד אזולאי: ואז ביקשתי ממנו להעלות את הדברים על הכתב, ואכן כך עשה והחלטתי לקיים על כך דיון.

דוד אזולאי: מה שעשה מר רון שני ראוי לציון לשבח מפני שבעצם יכול היה להגיד: אלה לא בעיות שלי, יש לי את ההתמודדות שלי ברשות המקומית שלי ו"שלום עלייך נפשי".

דוד אזולאי: כאן אני מפנה אצבע, בראש ובראשונה, למשרדי הממשלה שהיו צריכים לזעוק ולהזעיק על מה שראינו ושמענו מפני שבסופו של דבר הפגיעה איננה רק בתושבי אלשאגור אלא בכל הישובים שבסביבה.

דוד אזולאי: אני יודע שמשרד הפנים יטען שהנה או-טו-טו הולכים לבחירות, והיות וכך בואו נמתין.

דוד אזולאי: אבל אתם יודעים מה זה בחירות.

דוד אזולאי: יהיו בחירות ב-17 או 18 באוגוסט ואחר-כך ייתכן שיהיה סיבוב בחירות שני, ויחלוף זמן עד שתורכב הקואליציה המקומית.

דוד אזולאי: זה אומר שאנחנו צפויים לתהליך של 3-4 חודשים של היערכות.

דוד אזולאי: האם בינתיים ניתן לדברים להתנהל כפי שהם?

דוד אזולאי: אמנם אני מברך על המינוי של יושב-ראש הוועדה הממונה באלשאגור, מר פאיז חנא, שכקצין מחוז לקח על עצמו משימה לא קלה לטפל בעיר הזאת.

דוד אזולאי: אני מברך אותו מקרב לב ומאחל לו הצלחה.

דוד אזולאי: אני יודע שיש לו גיבוי של הממונה על המחוז.

דוד אזולאי: אבל אני סבור שחייבת להיות התערבות מיידית של משרד הפנים, לפחות בכל הקשור לזיהום הסביבתי.

דוד אזולאי: אני מוטרד יותר מן הזיהום הסביבתי מאשר מן השכר שהעובדים לא קיבלו כבר כמה חודשים.

פאיז חנא: העובדים לא קיבלו שכר כבר 8 חודשים.

דוד אזולאי: הזיהום הסביבתי עלול לפגוע בכולם.

דוד אזולאי: כתושב העיר עכו אני יודע כבר שאנו סובלים מכך שאנו שומעים חדשות לבקרים שהרחצה בים אסורה, ועכשיו אני מגלה את הסיבה.

דוד אזולאי: כנראה שזאת הסיבה העיקרית לכך שאין רחצה בחוף הים בעכו.

דוד אזולאי: הייתי מבקש לשמוע קודם כול את ההתייחסות של ראש הוועדה הממונה באלשאגור, בבקשה מר פאיז חנא.

פאיז חנא: שלום לכולם.

פאיז חנא: אפתח בנתונים כלכליים על הרשות המקומית, בקצרה.

פאיז חנא: מדובר על עיר בת 30,000 תושבים, במעמד סוציו-אקונומי 2 – הנמוכים בארץ, עם חובות כספיים, נכון לסוף שנת 2008, של 130 מיליון שקל, כאשר התקציב הוא כ-85 מיליון שקל.

פאיז חנא: קיבלתי את המינוי ב-1 ביולי 2009 ואמשיך לפעול ברשות עד לסיום הבחירות והליך הפירוק.

פאיז חנא: קיבלתי רשות מקומית שחייבת לחברת "מקורות" כ-3.5 מיליון שקל כ-3-4 חודשים; שחייבת לקבלן שמפנה את האשפה ומטמין אותה כ-3.2 מיליון שקל כ-8 חודשים; שיש לה חובות לעובדים של 8 משכורות, שמסתכמים בכ-13.6 מיליון שקל; רשות עם תיק איחוד מהכבדים והגדולים בארץ, כ-400 תיקים של נושים, בהיקף של 35 מיליון שקל.

פאיז חנא: העירייה צריכה לשלם מעבר לתקציבה המאוזן, במידה והיא מתאזנת, סכום של 520,000 שקל בחודש, והעירייה נמצאת בפיגור של 6 חודשים שמסתכם ב-3 מיליון שקל כמעט.

דוד אזולאי: זה כולל הסדר הנושים של בענה?

פאיז חנא: כולל.

פאיז חנא: זה אחרי הסדר הנושים של בענה, לצערי.

דוד אזולאי: זה אחרי שבענה היתה מאוזנת.

דוד אזולאי: אני מודה באשמה הזאת.

דוד אזולאי: בזה אני אשם.

דוד אזולאי: הייתי אז סגן שר הפנים.

דוד אזולאי: עשינו את אחד המודלים היפים והבאנו את בענה, שהיתה במצב קטסטרופלי, לאיזון.

דוד אזולאי: ואז חיברו אותה עם מג'ד אל כרום ועם דיר אל אסד עם כל הגיבנת, במיוחד במג'ד אל כרום, והם נפלו.

פאיז חנא: נכון, זאת הטעות.

פאיז חנא: חיברו כמה רשויות חלשות ביחד ואז נהייתה עיר חלשה יותר.

פאיז חנא: אסביר גם את מה שקורה עם המערכת הבנקאית כי כאשר אנו מדברים על הסיוע הממשלתי מכל המשרדים הייעודיים – משרד הפנים ומשרד האוצר – לרשות המקומית יש גם חובות מגירה בבנק "דיקסיה" – הבנק שאליו הממשלה מעבירה את הכספים – בסך 9.2 מיליון שקל.

פאיז חנא: כלומר כל שקל שזורם לשם – 9.2 מיליון שקל הולך להחזרי חובות למס הכנסה ולקרנות ולא מגיע לעירייה.

פאיז חנא: היתה פגיעה נוספת ברשות המקומית עקב נוסחת גדיש – נוסחה של מענקי איזון שמועברים לרשויות המקומיות.

פאיז חנא: על-פי המודל של נוסחת גדיש קבע משרד האוצר כי מי שמגיע לאחוז מסוים של מימוש המודל, מקצצים לו אחוז מסוים במענק.

פאיז חנא: עקב הנוסחה, ורק בשל כך, חיבור שלושת הישובים ביחד הביא לכך שמענק המודל של אלשאגור הוא מעבר ל-100% ועל-פי ההנחיות של משרד האוצר מקצצים לעירייה 35% ממענק האיזון.

פאיז חנא: בשנת 2008 מענק האיזון שניתן לעיר הזאת עמד על 29 מיליון שקל, ואילו בשנת 2009 אנחנו מקבלים 19 מיליון שקל, ומתוכם 15 מיליון שקל מותנים בגבייה, ובוודאי שעם אחוזי הגבייה שתיכף אציג בפניכם אי אפשר להשיג את היעד הזה ואי אפשר לשחרר את המענק המותנה.

פאיז חנא: לכן אני נמצא בתת-תקציב של משרד הפנים לתקציב השוטף בהיקף של כ-10-11 מיליון שקל.

פאיז חנא: אחוזי הגבייה נעים בין 11% באחת הרשויות ל-17% נטו ברשות הגדולה יותר.

פאיז חנא: בסך הכול בממוצע 14.6 – זה אחוז הגבייה באלשאגור.

דוד אזולאי: זאת הירושה שקיבלת?

פאיז חנא: כן.

דוד אזולאי: כאשר היה ראש המועצה הנבחר, מה היה שיעור הגבייה?

פאיז חנא: הוא הגיע ל-9%.

פאיז חנא: יש סיפור עם הוועדה הקרואה שפעלה במשך כמה חודשים ושאני החלפתי אותה.

פאיז חנא: ללא סיוע ממשלתי, קיבלתי החלטה אישית אחרי שהממונה על המחוז והמנכ"ל הטילו עליי את המשימה להיות ראש עיריית אלשאגור, פתחתי בתוכנית מיידית של גבייה והצלחתי לדבר עם "מקורות" ועם קבלן האשפה ולהחזיר אותם לפעול באופן מיידי ברשות המקומית, תוך כדי קבלת הסכם ג'נטלמני עם המחוז שאני אתחשבן איתם מידי יום ראשון.

פאיז חנא: אני חייב ל"מקורות" כ-900,000 שקל בחודש ולקבלן האשפה כ-430,000 שקל בחודש.

פאיז חנא: בכל בוקר יום ראשון אני מפקיד 250,000 שקל ל"מקורות" ו-125,000 שקל לקבלן האשפה ואני יודע ש"מקורות" פותחים לי את השיברים עד לשבוע הבא וקבלן האשפה ממשיך לפנות את האשפה עד לשבוע הבא.

פאיז חנא: ביום ראשון שלאחר מכן אני משלם עוד פעם את הכסף.

דוד אזולאי: אז יש לך תעסוקה לכל השבוע ...

פאיז חנא: בדיוק.

פאיז חנא: רק בגבייה למעשה.

דוד אזולאי: מזל שאתה לא יהודי ויכול לעבוד גם בשבת ...

פאיז חנא: נכון.

פאיז חנא: גם בשישי ובשבת אני עובד.

יוסי ברון: הוא אכן עושה כך.

פאיז חנא: אני עובד 7 ימים בשבוע מאז קיבלתי את התפקיד הזה, ולא מתלונן.

פאיז חנא: חשובה לי גם התדמית של המשרד שאני שמח מאוד שאני מייצג אותו בכבוד.

פאיז חנא: הצלחנו להחזיר את קבלן האשפה, לאחר שהאשפה לא פונתה במשך 21 ימים, והוא פינה מייד את האשפה מכל הישוב.

פאיז חנא: לכן מבחינתי כאן אני יכול לשים "וי" גדול, אדוני ראש המועצה השכנה.

פאיז חנא: כל האשפה שנזרקה פונתה ולאחר יומיים הכנסתי את הקבלן לפנות אשפה בסמטאות של הכפר, וכבר פינו הכול.

פאיז חנא: היום אנחנו בשלב השלישי של פינוי פסדים ופינוי גרוטאות על-ידי קבלן אשפה.

פאיז חנא: נעשה את זה בטיפול שבועי כי אנו מנקים את כל הישוב, בנוסף לניקוי השוטף.

פאיז חנא: המים חזרו לישוב לאחר ניתוק של 21 ימים וכעת המים זורמים.

פאיז חנא: באשר לביוב ולחינוך, קיבלתי הנחיות מן הממונה על המחוז, שיש לי 45 ימים לדאוג לפתוח את מערכת החינוך ב-1 בספטמבר – זה נושק לתאריך הבחירות בסיבוב השני – ולטפל בביוב בצורה רצינית.

פאיז חנא: אני מבקש לסקור בקצרה מה קורה בישוב מבחינת הביוב.

פאיז חנא: לישוב יש תוכנית-אב לביוב, לפרויקט בהיקף של 22 מיליון שקל שאמור לתת פתרון קצה לרשות.

פאיז חנא: מתוך זה יש לנו כושר החזר – שהוא למעשה הסכום שכמה משרדי ממשלה יכולים להעביר לרשות המקומית – של 6.3 מיליון שקל, שזה אמור להוות את קו ההולכה של בענה-דיר אל אסד, המשאבות, כדי להעביר את זה למג'ד אל כרום, וחיבור למט"ש – פתרון הקצה של כרמיאל-משגב.

פאיז חנא: בתחנות השאיבה, המשאבות לא מתוחזקות.

פאיז חנא: את זה קיבלתי בירושה.

פאיז חנא: פעלתי מייד עם כל הכסף שגביתי – תיכף אגיד לכם כמה גביתי ואיך הכסף הועבר לשם – לתקן את המשאבות באופן מיידי.

פאיז חנא: בנקודת הקצה שדיבר עליה ידידי ראש המועצה האזורית משגב יש 3 משאבות.

פאיז חנא: אחת מהן עובדת אך לא עומדת בעומס ושתיים קורסות לגמרי ומושבתות.

פאיז חנא: הוצאתי מייד הזמנה.

פאיז חנא: ביום חמישי תותקן המשאבה השנייה וכך אמנע את הזרימה לנחל.

פאיז חנא: אם אצליח להביא לשיפוץ המשאבה השלישית – ומדובר רק על שיפוץ – אני יכול להתחייב עכשיו בפני הוועדה שקו"ב אחד של שופכין גולמיים לא יגיע לנחל שאגור.

פאיז חנא: ביום חמישי תתחיל עבודת היציקה ואז תותקן המשאבה השנייה וכך נוכל לבלום את הזרימה לנחל.

פאיז חנא: אני מקווה שהמשאבה הראשונה לא תקרוס, אבל אם נמשיך באותו כיוון נשפץ גם את המשאבה השלישית.

פאיז חנא: בנוסף לכושר ההחזר של הרשות, פעלתי כקצין מחוז לחוקק חוק-עזר להטלת אגרת ביוב שתגדיל את כושר ההחזר שלנו.

פאיז חנא: ואכן משרד הפנים ומשרד התשתיות הלאומיות נענו לבקשה והעבירו לאלשאגור עוד מיליון שקל באישור חריג לביצוע קו הולכה פנימי.

פאיז חנא: מיליון השקל הללו מורכבים מחצי מיליון שקל הלוואה וחצי מיליון שקל מענק.

פאיז חנא: הם אושרו במליאת המועצה, הם אושרו על-ידי המחוז, יש תקציב בלתי רגיל שאושר על-ידי הממונה על המחוז, אך משרד הפנים לא העביר את הכסף מפני שיש תאגיד.

פאיז חנא: אם יאפשרו לי במינהל המים והביוב של משרד הפנים לנצל את מיליון השקלים הללו עכשיו, והכסף מאושר כבר ועבר ועדת שיפוט והיתר מנכ"ל משרד הפנים לטובת ההלוואה, אוכל מייד להעביר חצי מיליון שקל להתקנת המשאבות הקיימות ולהחלפתן ואז להבטיח רק תחזוקה מינימלית ולדעת שאין זרימה של ביוב מן הישוב.

פאיז חנא: זה סיוע שאבקש לקבל.

פאיז חנא: אבקש ממכובדי ללחוץ ככל האפשר לשחרר את הכסף הזה כי זה תלוי בהקמת התאגיד.

פאיז חנא: כמחוז פעלנו ביחד להקמת התאגיד.

פאיז חנא: התאגיד הוקם וכולל את שלוש הרשויות של אלשאגור וכן את נחף, סח'נין ועראבה.

פאיז חנא: לדעתי צריך כאן מינוף רציני של התאגיד על-ידי משרד האוצר והעברת מענקים כפי שצריך כדי שנוכל להוציא את זה לפועל.

פאיז חנא: אני מציע לא לחכות עד שהתאגיד יפעל כי זה ייקח זמן, אלא מבקש שייתנו לי את ההרשאה הזאת מייד כקצין מחוז, כמייצג של המשרד, לפעול לתיקון המשאבות ולהחלפתן באופן מיידי ואחר-כך נעביר גם את הנכס הזה לתאגיד.

דוד אזולאי: למי אתה מפנה את הבקשה שלך?

פאיז חנא: למינהלת המים והביוב ותאגידי מים וביוב במשרד הפנים.

פאיז חנא: אני מקווה שיאשרו לי את זה לביצוע.

פאיז חנא: זה כבר מאושר למעשה – הממונה על המחוז חתם על הפרויקט, מנכ"ל משרד הפנים חתם ומליאת המועצה אישרה את זה כבר.

פאיז חנא: מה שאני צריך, שיגידו לי: יש לך חריג, נאשר לך בינתיים בלי תאגיד להוביל את המהלך, ואני אוביל אותו.

פאיז חנא: זה באשר לביוב.

פאיז חנא: באשר לחיבור של הישובים: בענה מחובר ב-90% לביוב – זה אחד הישובים הערבים שיש בו הרבה עבודת ביוב – דיר אל אסד מחובר ב-85% ומג'ד אל כרום מחובר ב-70%-75%.

פאיז חנא: לכן פתרון הקצה חשוב מאוד.

פאיז חנא: כך אפשר להוביל את המהלכים הללו עד הקמת תאגיד המים והביוב והפעלתו, שאז הכול יעבור לשם.

פאיז חנא: באשר לגבייה, אני אומר כל הזמן, גם כנציג של משרד הפנים, שלא צריך כל הזמן להתבכיין אלא צריך לעבוד קשה בשטח ולהביא את הגבייה.

פאיז חנא: אצלי הקופה נסגרה נכון לאתמול, 27 ביולי, על 6.6 מיליון שקל גבייה.

פאיז חנא: באחוזים שיעור הגבייה עלה מ-14% ל-28% בחודש.

פאיז חנא: אני פותח את הגבייה בכל יום, גם בשישי, שבת וראשון, שתהיה תחלופה בין העובדים.

פאיז חנא: כך אני מצליח לשלם את המים ואת האשפה.

דוד אזולאי: מר פאיז חנא, תודה רבה.

דוד אזולאי: כל הכבוד.

דוד אזולאי: מה שאנו שומעים כאן צריך להוות דוגמה למקומות אחרים.

דוד אזולאי: אדוני הממונה על המחוז, בבקשה.

יוסי ברון: תודה ליושב-ראש הוועדה.

יוסי ברון: אומר לכם בכנות, הדיון הזה חשוב מאין כמותו.

יוסי ברון: אנחנו מכירים את הבעיה הזאת כבר וערכנו סיורים ביחד עם המשרדים שנציגיהם יושבים כאן לצדי – המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות וכולי.

יוסי ברון: הבעיה הזאת נסחבת כבר למעלה מ-10 שנים.

יוסי ברון: שמעתם כרגע ממר פאיז חנא על הבעיות הקשות של אלשאגור.

יוסי ברון: הבעיה של אלשאגור איננה מראית הכול.

יוסי ברון: מדובר כאן על בעיה כללית של כל הרשויות המקומיות באזור, כולל משגב, כרמיאל, נחף וסח'נין.

יוסי ברון: יש אצלנו במחוז 5 תוכניות מפורטות שעומדות לאישור ומנסים להגיד שקיומן תלוי אך ורק בתוכנית-האב לביוב.

יוסי ברון: רבותי, זה לא רק תוכנית-אב לביוב.

יוסי ברון: מדובר על שדרוג של המט"ש בכרמיאל, שאת עלותו העריכו לפני 3-4 שנים ב-30 מיליון שקל והיום לדעתי זה הרבה יותר, מתקרב ל-40-50 מיליון שקל.

אלכסנדר קושניר: זה בביצוע.

קריאה: לא הכול.

יוסי ברון: זה ייתן פתרון מלא לכל הפעולות האחרונות שאנו עושים.

יוסי ברון: נקודה נוספת, ומר פאיז ציין אותה בסוף דבריו בבקשה שלו, כחריג, עלינו לזכור שיש את חוק תאגידי מים וביוב.

יוסי ברון: בעצם לקחו את הסמכויות מן הרשויות המקומיות לגבייה של מים וביוב והסמכות היום היא של התאגידים.

יוסי ברון: אי אפשר היום לבוא למועצה המקומית ולבקש ממנה סיוע תקציבי לפתרונות של ביוב כי הכסף שנגבה מועבר מייד לתאגיד המים או לתאגיד הביוב, ולכן הבקשה החריגה שלו.

דוד אזולאי: יש תאגיד?

פאיז חנא: הוקם תאגיד, אך הוא לא מופעל.

יוסי ברון: הוא לא מופעל כי יש בעיות תקציביות לתאגיד.

יוסי ברון: רבותי, יש כאן סתירה חוקית כי אנו לא יכולים לעשות משהו בניגוד לחוק.

יוסי ברון: ניתן לראות את האור בקצה המנהרה.

יוסי ברון: בימים האחרונים ניהלנו מגעים עם משרד האוצר באשר לבעיה של אלשאגור.

יוסי ברון: מסתמן פתרון של הזרמת כ-12-13 מיליון שקלים לאלשאגור.

יוסי ברון: אמנם חלק ניכר מן הכסף יועבר למשכורות ולדברים אחרים, אבל חלק מזה יוכל להיות מופנה לפתרון הבעיות שהוצגו על שולחן הוועדה.

דוד אזולאי: אתה יודע כמה זמן אני שומע על 12 מיליון השקלים האלה?

יוסי ברון: אבל ממש בימים האחרונים זה מגיע לכלל מימוש.

דוד אזולאי: אני יכול להגיד מעדות אישית, בזמנו בדקתי את הנושא ונאמר לי: או-טו-טו.

דוד אזולאי: כבר לפחות חודש ימים הסיפור הזה מתגלגל.

יוסי ברון: כאשר זה נאמר לפני חודש עוד לא היה תקציב מדינה.

יוסי ברון: היום כבר ברוך-השם יש תקציב מדינה וברוך-השם אנחנו כבר מתחילים בדיונים מול משרד האוצר ולגזור את התקציבים של הרשויות המקומיות, וזה הסיכום.

יוסי ברון: כמובן שבצד הגזר יש גם מקל.

יוסי ברון: מדובר על פיטורים של עובדים רבים מאוד, 109 עובדים, אבל הדברים האלה יתחילו "לרוץ".

יוסי ברון: הבעיה הקשה היא, לצערי הרב, שעורכים שם בחירות וזה יחזיר אותנו שוב לסאגה אחרת לחלוטין שאני לא מאמין בה.

יוסי ברון: זה בעיה של המחוקק שקבע את חוק פירוק האיחוד.

דוד אזולאי: אני מודה באשמה.

יוסי ברון: אנחנו מנסים להתמודד עם כל החוקים שהכנסת מחוקקת ולתת, כפי ששמעתם ממר פאיז חנא, פתרון של המחוז לבעיות הנקודתיות שאנו מוצאים בשטח, עם עצירה מוחלטת של הזרמת מענקי האיזון והתקציבים.

יוסי ברון: בסך הכול גם מר פאיז חנא הוא לא קוסם וגם קודמו, מר אלון נבון, לא היה קוסם ולא יכול בלי כסף לפתור בעיות.

גדעון עזרא: על הרשות המאוחדת הוטל קנס.

גדעון עזרא: כאשר באו לגבות את הקנס נדמה לי שנאמר שאי אפשר לגבות את הקנס, אין מי שישלם אותו מפני שהרשויות נפרדות עכשיו.

פאיז חנא: אתה מדבר על תביעה נגד ראש הרשות המקומית על זיהום סביבתי.

פאיז חנא: כחלק מן ההגנה של היועצים המשפטיים, אומרים: עכשיו מפרקים את הרשות המאוחדת ל-3 רשויות מקומיות.

אלכסנדר קושניר: כל אחד שולח תשלום לאחר.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: אדוני מאגף התקציבים במשרד הפנים, מה בשורה בפיך?

סיון להבי: אין לי הרבה להוסיף על דבריו של הממונה על המחוז.

סיון להבי: אאשר רק שבנוגע לתקציב שדובר בו לסיוע לרשות המקומית, הבוקר ערכנו פגישה נוספת עם רפרנטית של משרד האוצר ואנחנו פועלים במלוא המרץ לסייע לרשות המקומית מתוך יתרות של תוכניות ההבראה.

דוד אזולאי: הכול מילים יפות.

דוד אזולאי: תגיד לי תכלס.

סיון להבי: תכלס הכדור במגרשו של משרד האוצר.

דוד אזולאי: עליך לדעת דבר אחד.

דוד אזולאי: אני אומר מקצת שבחו של אדם בפניו.

דוד אזולאי: אני מצדיע לראש המועצה המקומית – קצין מחוז שהיה לו ראש שקט ויכול היה לשבת במחוז בלי לעבוד קשה.

דוד אזולאי: מה הוא צריך את כל כאב הראש הזה?

דוד אזולאי: נטל על עצמו משימה והוא מבצע אותה ברצינות רבה, על-פי מה שהוא מדווח כאן, ואני מאמין לדיווחים שלו.

דוד אזולאי: אני מכיר את מר פאיז חנא לא מהיום.

דוד אזולאי: אני סבור שאדם שעושה כזאת מלאכה, צריך לעזור לו.

דוד אזולאי: אני מבין את השיקולים שלכם, אבל יש דברים שאין מהם מנוס.

דוד אזולאי: אי אפשר לאפשר לביוב להמשיך לזרום לנחל.

דוד אזולאי: כאן הפנייה שלי מופנית למינהלת המים והביוב, ואני פונה גם למשרד הפנים.

דוד אזולאי: לראש המועצה יש גם מילת כבוד לספקי המים והאשפה כי בסופו של יום הוא יצטרך לספק את הסחורה.

דוד אזולאי: אם לא יספק את הסחורה, לא יאמינו לו והכול יקרוס שוב, ואז תצטרכו לשלם טבין ותקילין.

דוד אזולאי: לכן אני פונה ומבקש לעשות הכול על מנת לשחרר כסף כדי שראש המועצה הזמני יוכל לעמוד בהתחייבויותיו עד שתוקם המועצה החדשה.

דוד אזולאי: אחר-כך אין לי ספק שתכינו כבר את המועמד הבא לוועדה הקרואה שם.

יוסי ברון: נגיע לכאן בוורסיה אחרת.

דוד אזולאי: אני אומר לכם, באלשאגור נלך שוב לוועדה קרואה.

גדעון עזרא: אני מבקש לדבר, אבל אחרי שנציג המשרד להגנת הסביבה ידבר.

דוד אזולאי: אדוני נציג משרד הפנים, מר סיון להבי, אני מבקש ממך.

דוד אזולאי: שמעת כאן דברים כנים ואמיתיים.

דוד אזולאי: חשוב מאוד שתהיה התייחסות לעניין הזה.

דוד אזולאי: כשאדם עושה את המקסימום שהוא יכול, צריך לעזור לו.

דוד אזולאי: בבקשה נציג מינהלת המים והביוב.

אלכסנדר קושניר: אני ראש המינהל לפיתוח תשתיות ביוב.

אלכסנדר קושניר: היה כאן ערבוב בין כמה מושגים ואני רוצה להבהיר אותם.

אלכסנדר קושניר: ראש המועצה, שאני באמת מעריך את המאמצים שלו, אני מכיר את מה שקורה שם ואני מסכים עם כבוד היושב-ראש שלהחזיק את מה שקורה שם זה כבר הישג הירואי, אבל מדובר כאן, על-פי הדיווח הן של הממונה על המחוז והן של ראש המועצה, בתהליך של הקמת תאגידי מים וביוב.

אלכסנדר קושניר: השר לשעבר גדעון עזרא זוכר איך ניסינו להתמודד עם המגבלות של חוק התאגידים, שבעצם לא מאפשר היום העברת תקציבים לצורכי מים וביוב לרשויות מקומיות אשר טרם הקימו תאגיד מים וביוב.

אלכסנדר קושניר: הסמכות הבלעדית בנושא הזה נמצאת אצל שר הפנים ושר האוצר.

אלכסנדר קושניר: הגוף המבצע הוא הממונה על תאגידי מים וביוב, מר ישראל עינב, שהוא במקביל גם מנהל מינהל המים.

דוד אזולאי: בישיבה הקודמת נאמר לי שכנראה במסגרת תוכניות הבראה של כל רשות מקומית יצטרכו לחייב אותן בהקמת תאגידי מים.

אלכסנדר קושניר: אנחנו מודעים לכך, אנחנו מודעים לבעייתיות.

אלכסנדר קושניר: אני רוצה להבהיר לכל המשתתפים שעם כל הרצון הטוב של כל היושבים סביב השולחן, החוק הראשי, חוק תאגידי מים וביוב, לא מאפשר סיוע ממשלתי למי שלא העמיד תאגיד כזה.

אלכסנדר קושניר: במשך חצי משנת 2008, בעזרת נציגים של המשרד להגנת הסביבה, ניסינו להסביר לכולם, כולל המחוקקים, שהביוב זורם בינתיים וצריך לעזור, אבל החוק בשלב הזה קובע.

אלכסנדר קושניר: היחידים שיכולים לאפשר החרגה ולתת סיוע באזור אלשאגור לפני הקמת תאגיד מים וביוב הם שר הפנים ושר האוצר.

אלכסנדר קושניר: מבירורים לא פורמליים אני יודע שהתאגיד "סגור" כמעט לגמרי, כלומר כל המסמכים מוכנים כבר, אבל הממונה על התאגידים בינתיים לא חותם ולא מאפשר בגלל שהוא לא בטוח שיהיה תקציב לתפעול ולתחזוקה של אותו תאגיד.

אלכסנדר קושניר: להערכתי, שוב, זה במגרש בין משרד הפנים ובין משרד האוצר.

אלכסנדר קושניר: על-פי התחושה שלי זה צפוי להיחתם בקרוב, אבל מכיוון שזה לא במגרש שלי אני יכול רק לברר את הנושאים האלה וגם להדגיש שמבחינתנו כמינהל לפיתוח תשתיות ביוב - - -

דוד אזולאי: אני מציע שהנושא הזה ייבדק.

דוד אזולאי: תן תשובה למחוז ולראש המועצה הממונה.

אלכסנדר קושניר: זה קרוב יותר לממונה על המחוז.

אלכסנדר קושניר: הוא הרי נמצא בקשר ישיר עם מר ישראל עינב.

אלכסנדר קושניר: זה דיווח פנימי בתוך משרד הפנים.

אלכסנדר קושניר: אני יכול להציג מה אנו עשינו ומה אנו מוכנים לעשות, אבל ברגע שיוכשר הרקע שאני אוכל לסייע.

אלכסנדר קושניר: כמינהל לפיתוח תשתיות ביוב השקענו בישובים האלה כמעט 36 מיליון שקל והמערכת קיימת כבר ב-60-70 אחוז.

אלכסנדר קושניר: יש בעיה, שהיא לא כל-כך בעיית ביוב אלא יותר בעיית ניהול, שכל התשתיות והתחנות שקיימות הוזנחו.

אלכסנדר קושניר: תקציבי תפעול ותחזוקה הם כבר תקציב פנימי של המועצה, זה לא תקציבי פיתוח.

אלכסנדר קושניר: יתרה מכך, יש גם תקציב שמיועד להנחת קו מקביל בתוך הישוב אבל המועצה לא יכולה להניח את הצינור הזה, שיכול לחסוך חלק מן הביוב הגולש, מכיוון שחוק התאגידים לא מאפשר את זה לראש המועצה.

אלכסנדר קושניר: ראש המועצה מעריך שב-20 מיליון שקל יוכל לפתור את הבעיה.

אלכסנדר קושניר: אני מניח שנדרשים תקציבים גדולים בהרבה מכיוון שטיפול השורש מחייב הקמת שתי תחנות שאיבה, צינוק סניקה גדול אחד וצינור סניקה שני.

אלכסנדר קושניר: אני מניח שהעלות היא בין 30-40 מיליון שקל.

אלכסנדר קושניר: נצטרך לעשות את זה בשלבים, כמובן.

אלכסנדר קושניר: אבל קודם כול צריך להשלים את המנגנון של הקמת תאגיד.

אלכסנדר קושניר: נדרשת כמובן קבלת סיוע מיידי לתפעול ותחזוקה.

אלכסנדר קושניר: אני מניח שבשלב הראשון יידרשו כמה מאות אלפי שקלים.

אלכסנדר קושניר: אני יודע שהיו נציגים של נציבות המים שביקשו לסייע.

אלכסנדר קושניר: מחפשים דרך לסייע אולי באמצעות צו לתיקון מעוות.

אלכסנדר קושניר: אין עדיין תשובה.

אלכסנדר קושניר: ייתכן שמן הכיוון הזה יכול להגיע סיוע.

אלכסנדר קושניר: אבל אנחנו כמשרד התשתיות הלאומיות והמינהל לפיתוח תשתיות ביוב נוכל לסייע אחרי שיושלם אותו תהליך פורמלי.

אלכסנדר קושניר: אחרת, עם כל הרצון הטוב שלנו – ואנחנו ניסינו והשר לשעבר עזרא יודע מה לא יכולנו לעשות בנושא הזה – החוק לא מאפשר לנו להעמיד סיוע לרשות מקומית שטרם העמידה תאגיד ביוב ומים.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: נציגת המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

סיגל בלומנפלד: אני מנהלת תחום תשתיות במחוז צפון במשרד להגנת הסביבה.

סיגל בלומנפלד: קודם כול, אני שמחה מאוד שחבר הכנסת גדעון עזרא, השר שלי לשעבר, נמצא כאן.

סיגל בלומנפלד: הוא מכיר את כל המאמצים שהמשרד להגנת הסביבה עשה בשנים האחרונות בנושא אלשאגור ואני חייבת להגיד, ללא שום הצלחה.

סיגל בלומנפלד: המאמצים של ראש המועצה בפועל היום ראויים לציון, אבל אני חייבת להגיד שאני לא רואה את האור בקצה המנהרה.

אחמד טיבי: למה אמרת שלמרות כל המאמצים של השר לשעבר גדעון עזרא לא היתה כל הצלחה?

סיגל בלומנפלד: המצב באלשאגור שונה מכל הרשויות המקומיות האחרות במגזר הערבי.

סיגל בלומנפלד: כפי שמר יוסי ברון אמר, יש רשויות מקומיות רבות במצב קשה במחוז הצפון, אבל המצב באלשאגור יוצא דופן.

סיגל בלומנפלד: השר שלנו כתב לא אחת מכתבים לשר הפנים הקודם בבקשה לטיפול נקודתי.

סיגל בלומנפלד: זה לא רק הביוב והפסולת, אלא גם פגרים ופסדים וניהול של בתי-מטבחיים ואטליזים.

סיגל בלומנפלד: מספר האטליזים בבענה ובדיר אל אסד הוא מן הגבוהים בצפון הארץ.

סיגל בלומנפלד: כל הדם, כל הטינופת – הכול זורם החוצה.

סיגל בלומנפלד: יש לנו בעיה של קריסת תשתיות מתמשכת בישוב אלשאגור וזה באמת יוצא דופן.

סיגל בלומנפלד: כל מה שאמרו כולם, נכון.

סיגל בלומנפלד: צריך תאגידי מים וביוב, כפי שמר אלכס קושניר אמר, וזה ייקח זמן ובסוף יהיו תאגידים.

סיגל בלומנפלד: ראש המועצה מתאר כאן שהוא יוצר הסכמים עם קבלן לפינוי פסולת.

סיגל בלומנפלד: אני מאמינה שבפועל זה קורה ואולי בשבועיים האחרונים פסולת לא נשרפת, אבל יש כאן צורך בטיפול שורש אחר ומהותי.

סיגל בלומנפלד: אי אפשר להמשיך עם מה שהיה.

סיגל בלומנפלד: חייבת להיות כאן הידרשות של המדינה לנושא אלשאגור, ליטול את האחריות.

סיגל בלומנפלד: הרי מדובר במשאבי טבע, באוויר, באיכות חיים של תושבים.

סיגל בלומנפלד: כל התהליכים שמספרים עליהם כאן יקרו בסופו של דבר, אבל חייבים לכוון שהם יקרו.

סיגל בלומנפלד: זה יקרה בעוד שנתיים, שלוש או ארבע שנים.

סיגל בלומנפלד: גם מט"ש כרמיאל יוכל לקלוט את הביוב אבל רק בעוד שנתיים-שלוש הוא יורחב, ותקנו אותי אם אני טועה.

סיגל בלומנפלד: צריך כאן טיפול של המדינה והשקעת כסף.

דוד אזולאי: את מעלה כאן נושא חשוב מאוד.

דוד אזולאי: אני מסכים לכל מילה שאת אומרת.

דוד אזולאי: אבל אני רוצה לחלק את הדברים לשניים.

דוד אזולאי: יש את התקופה מאז שהוקמה המועצה הממונה ועד להקמת המועצה הנבחרת החדשה, ומהקמת המועצה הנבחרת החדשה ואילך.

דוד אזולאי: אני חושב שאז בהחלט צריך לקיים דיון נוסף על כל מה שאת מעלה ולערב את כל הגורמים כדי לתת מענה אמיתי לבעיה של אלשאגור.

דוד אזולאי: מי שמכיר את אלשאגור – ואז זה כבר לא יהיה אלשאגור אלא נחזור כבר למקור של שלושה ישובים – אני לא מאמין שהכול יתנהל שם כפי שאנו רוצים שיתנהל.

דוד אזולאי: אני מעריך שזה עניין של זמן עד שתקום שם ועדה קרואה.

דוד אזולאי: לכן אני סבור שבהחלט צריך ליטול יוזמה לאחר הבחירות, לאחר שתוקם המועצה לתת קרדיט לראשי המועצות הנבחרים, ואם זה לא יילך אז צריך בהחלט לחשוב על פתרון מערכתי כלשהו של ממשלת ישראל ולא במישור המקומי.

סיגל בלומנפלד: גם היחידה הסביבתית שהשר לשעבר עזרא הקים שם – סגרנו אותה.

סיגל בלומנפלד: כל הכספים שם פשוט הלכו לאיבוד כי היא לא הצליחה לעשות שום דבר.

סיגל בלומנפלד: באשר למאמצי האכיפה של המשרד – שני תיקים נמצאים בשלבים של כתב אישום מתקדם, אנחנו מטילים קנסות מידי שבוע בסכומים גדולים, כל הליכי האכיפה הללו מתנהלים בפועל, ובמקביל הזיהום מתמשך וממשיך.

סיגל בלומנפלד: צריך פשוט לעצור את זה.

דוד אזולאי: ננקטים אמצעי אכיפה כנגד מזהמים?

סיגל בלומנפלד: יש שני תיקי חקירה מול ראש המועצה הקודם, מר דבאח, גם על פסולת וגם על ביוב.

סיגל בלומנפלד: על הזיהום שמתמשך – המפקח של המשטרה הירוקה שלנו מגיע מידי שבוע ומטיל קנס של 8,000 שקל.

סיגל בלומנפלד: בפועל אני יכולה להגיד שהגבייה של הקנסות הללו בעייתית, אבל הליכי האכיפה ננקטים ללא תוצאות בשטח.

גדעון עזרא: אני מבקש להגיד כמה מילים ולהתייחס הן לביוב והן לפסולת.

גדעון עזרא: באשר לפסולת – היו תשתיות.

גדעון עזרא: בדיר אל אסד בנו רמפה והוציאו סכום גדול של כסף.

גדעון עזרא: יש שם שתי רמפות, אחת בדיר אל אסד.

גדעון עזרא: ביקרנו שם ושמענו תלונות מן השכנים שמסריח והם לא יכולים לחיות בסביבה משום ששופכים שם זבל.

גדעון עזרא: זאת רמפה שנבנתה והוצא כסף עבורה, אך למועצה לא אכפת.

גדעון עזרא: אני לא מדבר עכשיו עליך, מר פאיז חנא.

גדעון עזרא: לא אכפת לה וכל הזמן באים אנשים ושופכים זבל.

גדעון עזרא: אתה לא צריך לעשות שום דבר, אלא רק לקחת את האנשים לבית-הסוהר.

גדעון עזרא: על-יד מג'ד אל כרום לוקחים את האשפה שנמצאת באופן מסודר, סידרו גם שם תחנת מעבר, ושורפים אותה.

גדעון עזרא: זה דבר נורא.

גדעון עזרא: אני לא יודע מה גורם יותר נזק, הביוב או שריפת האשפה.

סיגל בלומנפלד: שניהם גורמים לנזק רב, ללא ספק.

גדעון עזרא: שורפים את האשפה.

גדעון עזרא: אין לנו די אנשים להעמיד שם במקום.

גדעון עזרא: באשר לביוב – אני יודע שלגבי מט"ש כרמיאל סוכם שמאחר והוא לא יכול לקלוט את כל הביוב וצריך להרחיב אותו, בינתיים יזרימו למט"ש עכו.

סיגל בלומנפלד: כרגע זה ירד מן הפרק.

אלכסנדר קושניר: השר להגנת הסביבה לשעבר זוכר היטב.

אלכסנדר קושניר: אכן כך סוכם בינך ובין שר התשתיות הלאומיות לשעבר, חבר הכנסת בן אליעזר.

אלכסנדר קושניר: "מקורות" הניחה צינור ונמצאת בשלבי סיום כמעט.

אלכסנדר קושניר: נדמה לי ששלחתי לך עדכון לפי שאילתה שלך.

אלכסנדר קושניר: מט"ש כרמיאל בביצוע להרחבה.

אלכסנדר קושניר: לקראת סוף שנת 2010 נשלים את זה.

אלכסנדר קושניר: לא לכל המודול אבל לפחות ל-7-8 השנים הקרובות.

אלכסנדר קושניר: במשא ומתן בין איגוד ערים כרמיאל לבעלי מט"ש עכו הם צריכים להסדיר תנאים לטיפול בעודפי ביוב.

גדעון עזרא: זה הפתרון שנמצא בזמנו וחייבים להיצמד אליו.

גדעון עזרא: זה הדבר הכי טוב לטיפול בשפכים.

אלכסנדר קושניר: אבל זה לא פותר בינתיים את הבעיות של מג'ד אל כרום.

גדעון עזרא: ראינו את המשאבות של מג'ד אל כרום לאורך הכביש.

גדעון עזרא: אחת עבדה והשנייה לא עבדה בכלל.

דוד אזולאי: זה כבר עובד בעכו?

חנה סלע: המט"ש עובד אבל הוא עמוס.

חנה סלע: צריך להרחיב גם אותו.

גדעון עזרא: אין מקום לכול.

גדעון עזרא: אם עכו לא תקלוט את השפכים – אי אפשר יהיה להתרחץ בים בעכו.

גדעון עזרא: השפכים מגיעים לעכו באופן ישיר.

גדעון עזרא: המצב הזה בלתי אפשרי.

גדעון עזרא: יושב כאן חבר הכנסת דב חנין ומרצה לנו מידי יום איך לטפל, לטפל ולטפל.

גדעון עזרא: פעם אחת תיסע למג'ד אל כרום ותלמד אותם איך לטפל.

דוד אזולאי: הוא היה שם ביום שישי.

גדעון עזרא: צריך לא לדבר נגד הממשלה אלא לדבר בעד איכות הסביבה.

דב חנין: חבר הכנסת גדעון עזרא, אתה עכשיו באופוזיציה ...

גדעון עזרא: בנושא הזה יש תמימות דעים.

דוד אזולאי: לצורך הגנת הסביבה כולנו בקואליציה.

גדעון עזרא: כאשר רואים אדם ששופך פסולת, אף אחד לא מדווח עליו, זה לא אכפת ולא מעניין אף אחד.

גדעון עזרא: אדוני ראש המועצה, אתה מקבל תלונות על אנשים ששופכים אשפה?

פאיז חנא: מעט.

גדעון עזרא: יש לך מזל.

גדעון עזרא: באבו סנאן אמר לי הפקח: אם אלך לדווח על מישהו שעושה משהו עם פסולת הוא ישרוף לי את הבית.

גדעון עזרא: זה הלך-הרוח היום.

גדעון עזרא: צריך לצאת מן הדבר הזה.

גדעון עזרא: צריך לעשות כינוס ביחד אתך ועם ראשי המועצות המקומיות הערביות, ואשמח מאוד לבוא, ולהגיד להם: רבותיי, זה לא יכול להימשך כך.

גדעון עזרא: כמה כסף שנשפוך – הכסף הזה הולך לאיבוד.

גדעון עזרא: פעם אחת אני רוצה שנלך ביחד למגזר הערבי, ובסוף אתה תקבל את הקולות, אנחנו לא נקבל את הקולות.

גדעון עזרא: אבל זה פשוט דבר בלתי אפשרי.

גדעון עזרא: והסיפור של הפגרים – זה כמדומני היישוב הכי קרוב למקום שבו אפשר לשרוף פגרים כחוק.

גדעון עזרא: נכון?

גדעון עזרא: אין ישוב קרוב יותר מזה.

גדעון עזרא: כל הוצאה של כסף צריכה להיות תלויה בדירוג.

גדעון עזרא: אתה מקבל כסף לדרגה א'.

גדעון עזרא: אם עשית את הפעולה תקבל כסף לדרגה ב' ואם לא עשית את הפעולה לא תקבל תקציב לדרגה ב'.

גדעון עזרא: אחרת, סתם שופכים כסף.

גדעון עזרא: צריך לתת תקציבים במשורה ועם יד קפוצה וביחד עם התשלומים של הארנונה.

גדעון עזרא: כל הכבוד שעלית ל-28% גבייה מ-14% גבייה.

גדעון עזרא: אני יודע מה זה.

גדעון עזרא: אני יודע שזה קשה.

דוד אזולאי: יחסית למה שהיה.

גדעון עזרא: אני מבין, אבל זה לא מה שצריך להיות.

גדעון עזרא: גם בזה חבר הכנסת דב חנין צריך לטפל.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: עכשיו אחרי שקיבלתי רשימה של מטלות לביצוע ...

דב חנין: אני לא רוצה לחזור על כל הדברים שנאמרו כאן כי בסך הכול מבחינת המידע, כל המידע נמצא בפני הוועדה.

דב חנין: אמרתי בצער בדיון קודם שמנהלת הוועדה המסורה של ועדת הפנים והגנת הסביבה הביאה בפניי סיכום של דיון שקיימנו על אלשאגור בשנת 2007, כאשר הייתי חבר כנסת צעיר ותמים והבאתי את הדיון לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בכדי לשנות את המצב.

דב חנין: קראתי את הדברים שנאמרו באותו דיון.

דב חנין: דיברתי שם בהרחבה, והאמת היא שהייתי יכול לעשות "גזור" ו"הדבק" של אותו נאום ולהציג אותו היום.

דב חנין: לא השתנה כמעט שום דבר משמעותי.

דב חנין: זה נורא מתסכל.

דוד אזולאי: כנראה שהתמימות עדיין לא עברה לך.

דב חנין: זה מתסכל כי אני מרגיש שאנחנו מדברים ומדברים והבעיות נשארות, ולהיפך, אפילו הולכות ומחריפות.

דב חנין: חברי חבר הכנסת גדעון עזרא, אני יודע שאתה אומר את זה כי מאוד-מאוד אכפת לך מן הנושא, אבל הייתי מציע לך באותו סיור שנערוך ביחד לגליל – ואני מרים את הכפפה הזאת – לא רק לראות את הבעיות אלא גם לראות את ההתארגנויות שיש היום דווקא בציבור הערבי.

דב חנין: נמצא אתנו למשל מר עבד נמארנה שהוא ראש עמותת "התקווה" ("אל עמל") – עמותה ערבית-יהודית שפועלת באזור נחל שאגור.

דב חנין: הוא גר בשעב אבל הוא פעיל בכל הישובים בסביבה.

דב חנין: נמצאת אתנו עו"ד ג'מילה הרדל-ואכים מעמותת "אזרחים למען הסביבה בגליל", שהוא ארגון יהודי-ערבי של פעילים יהודים וערבים שמנסים לשנות את המצב שם.

דב חנין: ביום שישי האחרון הייתי בבקעת בית הכרם ובמג'ד אל כרום ופגשתי מאות אנשים, תושבי המקום שלא רוצים לחיות בזבל ורוצים שיהיה להם ניקיון ושהפסולת תפונה ולא רוצים שהביוב שלהם יזרום ברחובות.

דב חנין: הם מוכנים לפעול למען העניין הזה, אבל לא הכול נמצא בידיהם.

דב חנין: כאן אני מגיע בכל זאת לטענות לממשלה, ולא בגלל שאני באופוזיציה אלא בגלל שאני חושב באמת שזה המצב.

דב חנין: אני חושב שמדינת ישראל לאורך השנים מנהלת מדיניות של התנתקות חד-צדדית מן הגליל ומן הנגב.

דב חנין: מה שקורה בגליל רחוק מן העין וכנראה רחוק מן הלב.

דוד אזולאי: זאת התנתקות אבל לא ברגישות ...

דב חנין: לא ברגישות אלא רק בנחישות.

דב חנין: אדוני יושב-ראש הוועדה, אתה כתושב הגליל מכיר את זה.

דב חנין: לגליל הזה, שהוא באמת האזור המרשים ביותר והיפה ביותר – מדובר כאן על אזור שיכול היה להיות משאב של נופש ותיירות.

דב חנין: אני עוד זוכר כנער את בקעת בית הכרם.

דב חנין: זה היה מקום נפלא.

דב חנין: היום זה מקום שפרט לשלט "שמורת טבע" לא נשאר בו שום דבר משמורת הטבע כי כל המים הם מי ביוב מסריחים ומגעילים.

דב חנין: לכן הטענות שלי מופנות בהחלט לממשלה.

דב חנין: הממשלה חייבת ליטול אחריות.

דב חנין: הרשויות המקומיות נמצאות באמת במצוקה מאוד-מאוד קשה.

דב חנין: נורא קל לנו להגיד: שיפתרו הרשויות המקומיות את העניין.

דב חנין: הרשויות המקומיות לא מסוגלות לפתור את העניין.

דב חנין: אם אנחנו מדברים למשל על הביוב במג'ד אל כרום, הפתרון האמיתי והנכון לטווח ארוך הוא לבנות קו ביוב אחר שיהיה בו שיפוע נכון, שלא נצטרך תחנות סניקה שכל פעם מתקלקלות ושצריך להפעיל אותן ולתחזק אותן.

דב חנין: העלות הכוללת של הפרויקט הזה היא 70 מיליון שקל.

דב חנין: למדינת ישראל זה כסף קטן, אם אנחנו מדברים לא רק על הרס של בקעת בית הכרם אלא גם על ביוב בחופי עכו וסגירת חופי עכו לרחצה וקטסטרופה אזורית.

דב חנין: למדינת ישראל זה כסף קטן.

דב חנין: לרשויות המקומיות – זה כסף שאין להן.

דב חנין: אנחנו יכולים להמשיך ולהגיד שהרשויות המקומיות יפתרו את הבעיה, והתוצאה תהיה שאנחנו ניפגש כאן

דב חנין: בעוד 3 שנים לדיון נוסף, ששנינו נהיה בו כי זה יהיה עוד בקדנציה הנוכחית, אבל לא נצליח להביא לפתרון.

דוד אזולאי: עכשיו אני מתחיל להיות אופטימי ...

דב חנין: אני דווקא הייתי מאחל לכולנו בחירות מוקדמות יותר, אבל אני מנסה להיות ריאליסט ...

דוד אזולאי: אני מקבל את מה שאמרת.

דוד אזולאי: אל תחזור בך ...

דב חנין: אם מדינת ישראל לא תיקח על עצמה אחריות להתמודד עם הביוב של רשויות מקומיות שלא מסוגלות להתמודד עם הביוב שלהן, נישאר פשוט ב-square one – נמשיך להתווכח, נמשיך להתמרמר ולא נצליח להתקדם.

דב חנין: אני רוצה להתייחס בקצרה רבה לשלושת הנושאים שעומדים על שולחננו.

דב חנין: לנושא הביוב התייחסתי.

דב חנין: הפתרון לא יקר ואפשרי.

דב חנין: משרד התשתיות הלאומיות ורשות המים והביוב צריכים לקחת יוזמה בעניין הזה.

דב חנין: אני מנצל את ההזדמנות שנמצאים אתנו נציגי רשות המים והביוב כדי לומר לכם בדאגה, לא כמי שבא לנגח, שאני מודאג מכל הטיפול בתשתיות הביוב בתקופה האחרונה ברשות המים והביוב.

דב חנין: אני לא יודע מה קרה ולמה קרה, אבל אפילו המנגנונים של צווים לתיקון מעוות שהיו קיימים בעבר ופעלו בעבר איכשהו עובדים היום לא במלוא הקיטור.

סיגל בלומנפלד: דווקא הם עובדים מצוין.

דב חנין: התמונה שבידיי אחרת.

אלכסנדר קושניר: חבר הכנסת חנין, אני יכול לענות באופן חלקי אבל אין כאן נציג של רשות המים.

דב חנין: בכל מקרה, זאת לדעתי המשימה שצריכה להיות קודם כול של רשות המים והביוב.

דב חנין: הפתרון הבסיסי הוא קו גרביטציוני כדי שלא נצטרך מנגנוני עזר.

דב חנין: זה עולה כסף.

דב חנין: זה לא עולה המון כסף.

דב חנין: צריך לעשות את זה אחת ולתמיד.

דב חנין: באשר לפסולת – אני מבין, אדוני ראש המועצה, שחלה התקדמות בנושא הזה.

דוד אזולאי: זמנית.

דב חנין: התקדמות זמנית.

דב חנין: גם עליה צריך לברך.

דב חנין: אני מברך אותך על התרומה שלך לעניין הזה.

דב חנין: אני מבין שכאן היתה מעורבות גם של המשרד להגנת הסביבה, ואני שמח שהיתה מעורבות כזאת.

דב חנין: אבל אנחנו לא יכולים להשלים עם מצב שפסולת נערמת בחוצות של ישוב.

דב חנין: זה קשור גם לשאלה של משכורות לעובדים, של יכולת של הרשויות המקומיות לעבוד.

דב חנין: יש לזה כמובן השלכות לא רק סביבתיות אלא גם בריאותיות כאשר שורפים פסולת, אבל גם כאשר לא שורפים את הפסולת היא בוודאי לא יכולה להצטבר בחוצות הישובים.

דב חנין: עוד דבר שאני רוצה לציין, אדוני ראש המועצה, ואני מבין שלך יש תרומה בעניין, זה שדווקא אצלכם בחודש האחרון יש פחות ניתוקי מים.

דב חנין: אני מברך על כך מאוד.

דב חנין: אני יודע שבישובים אחרים הניתוקים נמשכים.

דב חנין: אבל שוב, עלינו למנוע ניתוקי מים בעתיד מכיוון שבאמת אי אפשר להסתדר בלי מים וכולנו חייבים את המים האלה.

דב חנין: אדוני היושב-ראש, אני מברך מאוד על קיום הדיון הזה.

דב חנין: הוועדה צריכה לצאת במסר ברור מאוד למשרדי הממשלה: הגליל חשוב ויקר לכולנו.

דב חנין: ככנסת ישראל, כמערכת ממלכתית לא נשלים עם שקיעת האזור הזה ועם קריסתו למערכת של בעיות סביבתיות ובריאותיות וחברתיות קשות כל-כך.

דב חנין: אנחנו דורשים מן הממשלה לעשות מעשה ולהציג תוכנית כוללת להתמודדות עם המפגעים הסביבתיים באזור בקעת בית הכרם.

דב חנין: תודה רבה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: רבותי, אני נאלץ לסיים כאן את הדיון ואני מתנצל.

דוד אזולאי: המליאה עובדת כבר שעה ואנחנו לא הספקנו לשמוע את כל הנוכחים.

דוד אזולאי: אני יודע שלא מיצינו את הדיון.

דוד אזולאי: זה מתחבר למה שאמר כאן חבר הכנסת דב חנין.

דוד אזולאי: אני לא מתכוון לעבור הלאה לסדר היום בעקבות הדיון הזה.

דוד אזולאי: נושא הגליל והסביבה בגליל, חשוב.

דוד אזולאי: ראוי אפילו לקיים על זה דיון נפרד עם כל הגורמים, גם כדי לקבל החלטות ראויות.

דוד אזולאי: לא הייתי רוצה לקבל היום החלטה כלאחר-יד, כבדרך אגב.

גדעון עזרא: אולי כדאי שייערך סיור בראשותך אחרי הבחירות שם.

דוד אזולאי: אני רוצה לקיים דיון.

דוד אזולאי: אולי נחליט לקיים סיור לפני הדיון או אחריו.

דוד אזולאי: אין ספק שחייבים לקיים דיון על הגליל, במיוחד על הנושאים הסביבתיים כי כפי שאמר חבר הכנסת דב חנין, צריך להסתכל על הדברים בראייה ממלכתית ולא בראייה מקומית.

דוד אזולאי: ביודענו את המצוקה שבה מצויות הרשויות המקומיות, הן לא יהיו מסוגלות להרים את הדבר הזה ואנחנו נצטרך לעזור להן.

דוד אזולאי: באשר לאלשאגור, אני מבקש לסכם את הדיון כדלקמן: אני מבקש לחזק את ראש המועצה ואת הממונה על המחוז ולברך אותם על העבודה הטובה שהם עושים בישוב.

דוד אזולאי: הדיון הזה בא רק לחזק אתכם.

דוד אזולאי: אני פונה למשרד הפנים ומבקש, לאור מה ששמענו כאן, עיניכם הרואות ואוזניכם השומעות שנעשים כאן מאמצים גדולים כדי שהישוב הזה לא יתמוטט עד הבחירות.

דוד אזולאי: חשוב להעביר את התקציבים הנדרשים, לפחות לעזרה ראשונה, ואני מעיז לומר אפילו משכורת אחת או שתיים לעובדים.

דוד אזולאי: בוודאי שזה לא יזיק בנוסף לכיסוי ההוצאות האחרות עבור המים והאשפה והדברים האחרים.

קרן הלפרין: אפשר רק הערה פרקטית קטנה?

דוד אזולאי: אם אאפשר לך עכשיו להעיר הערה, יש כאן גברת אחת שביקשה לדבר ואמרתי לה שזה בסדר אז אצטרך לתת גם לה וגם לך.

דוד אזולאי: בסדר, בבקשה.

קרן הלפרין: אני נציגת "אדם, טבע ודין".

קרן הלפרין: אנחנו מעורבים גם בתיק משפטי.

קרן הלפרין: אני רוצה להוסיף רק הערה פרקטית.

קרן הלפרין: דובר כאן על חוק תאגידי מים וביוב והבעיות שהוא יוצר.

קרן הלפרין: חשוב לציין שיש לא מעט חוקים, בחקיקה ראשית, שדווקא מקלים מאוד וצריך לזכור להשתמש בהם.

קרן הלפרין: ההערה שלי מופנית הן למשרד הפנים, הן למשרד להגנת הסביבה והן לרשות המים ומשרד התשתיות הלאומיות.

קרן הלפרין: חוק המים, פקודת העיריות, חוק מניעת מפגעים ועוד מאפשרים למדינה להתערב כאשר הרשות המקומית לא מסוגלת לעשות את זה.

דוד אזולאי: הם לא עושים את זה.

קרן הלפרין: אנחנו קוראים להם לעשות את זה כי יש כלים פרקטיים לעשות את זה.

דוד אזולאי: בדיון הקודם לא השתתפת ודיברנו על כך בדיוק.

דוד אזולאי: בכל הנוגע לתאגידי מים, לצערי הרב המדינה לא אוכפת את החוק הזה, וחבל.

דוד אזולאי: אני מודה לכם.

דוד אזולאי: הישיבה נעולה.