ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 56, 2009-07-28 11:00

זבולון אורלב: אני פותח את הישיבה.

זבולון אורלב: על סדר היום: הפערים בחינוך בין מגזרים והסכנה לפיטורי מאות מורים במגזר הערבי – דיון מהיר חברי הכנסת גנאים וברכה.

זבולון אורלב: היינו חברים בוועדת החינוך בכנסת ה- 15 והיה שיתוף פעולה פורה ואמרנו שבענייני חינוך אין קואליציות ואין אופוזיציות.

מוחמד ברכה: אני חושב שאמנם אתה מעדיף, יכול להיות שגם אני אעדיף, שהדיון הזה יהיה בשיחה אחרת, אבל אני חושב שזה לא ראוי שוועדת המעקב לענייני חינוך ערבי אינה מוזמנת באופן קבוע לדיונים בוועדה, במיוחד לדיונים שנוגעים לציבור הערבי.

מוחמד ברכה: שמעתי אותך אומר משפט שאני מסכים עליו לכל אות שאמרת, שאתה מייחס חשיבות למגזר השלישי ולפעילות של החברה האזרחית.

מוחמד ברכה: ועדת המעקב ממלאת תפקיד מאוד חשוב גם כן בקשר עם משרד החינוך ולא ייתכן, אם יש קשרים פתוחים ויחסי עבודה עם המשרד, לא יכול להיות שלא יהיו יחסי עבודה ושיתוף פעולה עם ועדת החינוך בכנסת שהיריעה צריכה להיות רחבה יותר.

מוחמד ברכה: על כן אני מבקש לתקן את המעוות להבא ולהזמין אותם באופן קבוע.

זבולון אורלב: אני אשקול את בקשתך.

מסעוד גנאים: שלום לכולם.

מסעוד גנאים: אני מברך אתכם בכינוס ישיבת ועדת החינוך החשובה.

מסעוד גנאים: ב- 30 ליוני היינו פה כאשר משרד החינוך תיקן או התקין תקנה 263 בחוק ההסדרים, שמטרתה כפי שאמר המנכ"ל שושני, להרחיב את תוכנית אופק חדש ומאחר שאנחנו יודעים וכל המורים אמרו לנו שאופק חדש זה דבר טוב, דבר טוב למורים, אז כולנו תמכנו בזה שתוכנית אופק חדש בהתחלה לא תבוטל, משום שהיו שמועות שהשר רוצה לבטלה, ושנית להרחיב אותה.

מסעוד גנאים: אבל אנחנו לא שמנו לב שהמחיר יהיה בביטול יום חינוך ארוך, שהכוונה לעבור מ- 41 שעות בשבוע ל- 37, באופק חדש, והמחיר הזה, מחיר כבד מאוד משום שהרבה מורים עלולים למצוא את עצמם מובטלים.

מסעוד גנאים: עשיתי חישוב פשוט, אצלנו בסכנין יש שישה בתי-ספר יסודי, כולם יום חינוך ארוך, אז אם כל בית-ספר ארבע שעות לכל כיתה יש 20 כיתות זה 80 שעות, זה בחישוב פשוט, יש כ- 20 מורים שיהיו מובטלים ויקוצצו משרותיהם.

מסעוד גנאים: החמור ביותר, לפי דעתי, הוא גם כפי שקראתי שארבע השעות האלה, ברובן, הן שעות שפת אם.

מסעוד גנאים: שפה ערבית.

מסעוד גנאים: ולפי דעתי זה מנוגד למדיניות המשרד שרוצה לחזק את שפת האם, במיוחד לאור ההישגים הנמוכים של תלמידי ישראל במבחנים הבינלאומיים, במיוחד בשפת האם.

מסעוד גנאים: אז יש סכנה גדולה שהרבה מורים ימצאו את עצמם ללא עבודה וממילא יש אבטלה בקרב המורים הערביים, יש עודף במורים וזה לא כמו במגזר היהודי.

מסעוד גנאים: במגזר היהודי יש מחסור, אבל אצלנו יש עודף.

מסעוד גנאים: לדעתי, אנחנו צריכים כוועדה, לקרוא למשרד החינוך לא לפגוע במשרתם של המורים, לא לפגוע בארבע השעות ולצמצם את הנזק הזה ובמיוחד שאלה ארבע שעות של שפת האם.

מסעוד גנאים: זה העניין העיקרי שרציתי להציג.

מסעוד גנאים: אני מתמקד עכשיו בקיצוץ.

יצחק תומר: היינו פה בדיון והוסכם לצמצם את השעה השמינית, להפחית מ- 41 ל- 37 שעות.

יצחק תומר: יחד עם זאת, אני רוצה לומר באופן מפורש ויש לנו פה מסמך שהכין עבדאללה חטיב, אנחנו הוספנו ואני אומר במפורש, הוספנו, זאת אומרת קודם אני רוצה לומר באופן,

זבולון אורלב: בדיון הזה לא עלה ולו ברמז, שההחלטה הזו גוררת פיטורי מורים ואני אומר לך גלוי שלו היו יודעים, אתה מבין לבד, שלו הוועדה היתה יודעת שמדובר בפיטורי מורים, אני מניח שהדיון היה אחר.

יצחק תומר: אדוני היושב-ראש, מאחר ואתה ותיק ומיומן בנושאי משרד החינוך, אתה ודאי יודע שגם לו היינו רוצים בתאריך הזה לפטר מורה, לא היה אפשר.

זבולון אורלב: נכון.

יצחק תומר: וגם לא היתה מראש שום כוונה לפטר מורה ולא יפוטר שום מורה, נהפוך הוא, אנחנו זקוקים למורים נוספים.

מוחמד ברכה: שמענו טוב?

מוחמד ברכה: לא יפוטר שום מורה?

מוחמד ברכה: לא יפוטר אף מורה?

יצחק תומר: נכון.

יצחק תומר: אני אומר – נהפוך הוא, אנחנו זקוקים למורים נוספים.

יצחק תומר: לא יפוטרו מורים.

יצחק תומר: מערכת החינוך הערבית הולכת לקבל תוספת משמעותית של שעות.

יצחק תומר: אנחנו מדברים על תוספת של 5,336 שעות לכיתות.

יצחק תומר: השר והמנכ"ל מכינים תוכנית ענפה שבאה לקדם את השפה הערבית כשפת אם.

יצחק תומר: מתחילים את הפרויקט הזה הן בכיתות ג' והן בכיתות ז'.

זבולון אורלב: הוא מציג תמונת מצב שאתם מקצצים את שפת האם ואתה מדבר על תוספת של 5,000 שעות לימוד?

יצחק תומר: לשפת אם, במדעים ולמתמטיקה.

יצחק תומר: כך ששפת האם הולכת להיות מתוגברת.

יצחק תומר: אין מצב שאנחנו מפטרים מורים, כי אנחנו נהיה זקוקים למורים נוספים, אני אומר את זה באופן מפורש וחד-משמעי.

יצחק תומר: אני מצר על מכתבה של מנהלת המחוז, היא שלחה את המכתב בשלב מוקדם יותר, היא לא ניתחה נכון את המשמעויות הייתי אומר הכלכליות התקציביות של מה שפירשנו.

יצחק תומר: זאת אומרת, לא עשתה חישוב נכון של מה שיורד ומה שמתקבל והנטו שנשאר.

יצחק תומר: כך שאני אומר, אנחנו לא מקצצים, נכון שהפחתנו, אבל זכרו אנחנו מדברים רק על בתי-ספר שישולבו באופק חדש.

יצחק תומר: בבתי-הספר האלה אנחנו שוב מוסיפים שעות, אני רק רוצה לסבר את האוזן, אנחנו מוסיפים קרוב, מבחינת בתי-הספר של אופק חדש במגזר הערבי, אנחנו הוספנו למעלה – 200,000 שעות פרטניות.

טלב אלסאנע: כמה בתי-ספר נכללו בפרויקט הזה?

יצחק תומר: 217 בתי-ספר ערביים, שהם 52% מסך בתי-הספר.

זבולון אורלב: 52% מכלל בתי-הספר, ואיך זה ביחס בחינוך היהודי, מה אחוז בתי-הספר?

יצחק תומר: אינני זוכר בוודאות אני רק רוצה לומר: ב- תש"ע אנחנו מוסיפים 450 בתי-ספר נוספים, ב- תשע"א אנחנו נסיים את כל בתי-הספר היסודיים במערכת החינוך.

טלב אלסאנע: יש בעיות, מספר הכיתות, מספר התלמידים בכיתות,

יצחק תומר: יש קרוב ל- 18% שנשארו כי הרי הבעיה היא, ואני מזכיר לכולם, הבעיה היא בחינוך העל-יסודי, שם עדיין לא הגענו להסכם עם יושב-ראש הארגון, עם ארגון המורים העל-יסודיים, ארז, ואני מקווה שאנחנו ניכנס אתו למשא ומתן מואץ, ודאי לא נספיק לסיים את זה, אני מקווה שבמהלך שנת הלימודים נוכל להגיע.

יצחק תומר: אנחנו אישרנו תוכנית לימודים חדשה בשפה הערבית שמתמקדת בחינוך הלשוני הערבי וחשוב לנו ובאמת אנחנו הולכים להטמיע את זה בבתי-הספר היסודיים.

יצחק תומר: כל כיתות ג' בחינוך היסודי הערבי, יקבלו תוספת משמעותית של שעות תקן, ימי הדרכה, פיתוח מקצועי לכל המורים, כך שאנחנו יכולים לדבר על מערך שלם שבו אנו רוצים להטמיע את תוכנית הלימודים החדשה לכל מורי ג' ולעלות עם השנים לכיתות ד' עד ו'.

יצחק תומר: בהחלט זו תוכנית שאנו מתחילים השנה.

יצחק תומר: אנחנו בהחלט מקווים שבתי-הספר, אלה שבאופק חדש.

יצחק תומר: אלה שלא באופק חדש, קיבלו עוד 600 שעות, זאת אומרת עוד שלוש שעות לכל בית-ספר, לכל כיתה, על-מנת לחזק אותם כדי שבאמת יוכלו לעמוד באותם יעדים שאנחנו החלנו על בתי-הספר היסודיים, קרי – כיתות ג', כל כיתות ג'.

יצחק תומר: אני מדבר על 4,000 כיתות בכל מערכת החינוך, שיקבלו את זה.

טלב אלסאנע: ישירות מהמשרד לבית-הספר או דרך גורם מתערב?

יצחק תומר: ישירות מהמשרד לבית-הספר.

יצחק תומר: אני מדבר על תקן תוספת שעות תקן, שזה ישירות לבתי-הספר.

יצחק תומר: מדבר על תוספת הדרכה, אני מדבר על מדריכים.

יצחק תומר: אנחנו מוסיפים ביחס של אחד לחמש, על כל חמישה בתי-ספר, מתמטיקה זה אחד לשלושה בתי-ספר, אחד לשניים-שלושה בתי-ספר.

יצחק תומר: בכיתות ז', כל המורים ללא יוצא מן הכלל יחויבו להשתלם בתוכנית הלימודים החדשה.

יצחק תומר: היות וזו תוכנית חדשה, אנחנו נחייב את כלל המורים בכיתה ג', כל מי שמלמד לשון ערבית, יצטרך להשתלם, חובה.

יצחק תומר: המפקחים והמדריכים המרכזים משולבים בכל הפעילות הזאת והם שותפים לכל הפעילות, כולל הפיתוח המקצועי.

מוחמד ברכה: האם עדיין יש מפקחים לערבית שלא יודעים ערבית?

עבדאללה חטיב: יש שני מפקחים לשפה הערבית.

עבדאללה חטיב: יש מחמוד אבו פרקה שנקרא ד"ר מחמוד אבו פאני, שהוא יוצא לפנסיה בסוף חודש אוגוסט ויש מכרז על התפקיד שלו.

עבדאללה חטיב: בנוסף, בצפון, יש את מוסא חילף, שהוא גם כן מפקח לשפה הערבית, הוא מפקח לבתי-ספר יסודיים.

עבדאללה חטיב: בנוסף לזה, במסגרת התוכנית החדשה של השר והמנכ"ל, מוסיפים לבתי-ספר חטיבות ביניים עוד 34 ימי הדרכה לחטיבות ביניים לשפה הערבית ועוד 64 ימי הדרכה לבתי-ספר היסודיים, שזה אקוויוולנטי לכמעט עשר משרות פיקוח לשפה הערבית במגזר הערבי.

מוחמד ברכה: מר חטיב, השאלה היא מאוד פשוטה.

מוחמד ברכה: האם יש מפקחים לשפה הערבית שאינם יודעים ערבית?

עבדאללה חטיב: אין מצב כזה.

מוחמד ברכה: גם לא בלוד ורמלה?

עבדאללה חטיב: לא, בלוד ורמלה, המפקח המקצועי שם הוא ד"ר מחמוד אבו פאני.

עבדאללה חטיב: יש מפקחת כוללת.

זבולון אורלב: הוא שואל אותך בערבית ספרותית, האם יש, יש או אין?

זבולון אורלב: האם יש איזה שהוא מפקח על לימודי השפה הערבית,

מוחמד ברכה: המפקחת על לימודי הערבית בלוד ורמלה, יודעת ערבית?

מוחמד ברכה: הכללית?

עבדאללה חטיב: לא.

מוחמד ברכה: לא יודעת ערבית?

עבדאללה חטיב: לא יודעת ערבית, אבל היא לא מפקחת בשפה הערבית, חבר הכנסת ברכה.

מוחמד ברכה: היא מפקחת על בתי-ספר ערביים?

עבדאללה חטיב: היא מפקחת כוללת.

יצחק תומר: היא מפקחת כוללת על העיר.

עבדאללה חטיב: היא מפקחת כוללת יישובית.

יצחק תומר: על החינוך היהודי והערבי.

יצחק תומר: אין, אנחנו לא עשינו- - -

מוחמד ברכה: לכן אני שואל אם זה עדיין קיים.

מוחמד ברכה: הגיע הזמן שיתקנו את זה.

זבולון אורלב: עלי, תשמע, לפני שאני שואל את השאלה, קיבלתי פתק שהנתונים שלך לא נכונים.

זבולון אורלב: יש ביטול של שעות פרונטאליות, ארבע שעות מכל כיתה וכו'.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר לך, עלי, לפני שאני נותן לו להשיב, בא אלינו משרד החינוך ואמר – תשמעו, בעקבות הכנסת תוכנית אופק, יש חפיפה בין תוכנית אופק לבין יום לימודים ארוך.

זבולון אורלב: תחליטו, אי-אפשר שניהם.

זבולון אורלב: או זה או זה.

זבולון אורלב: יום לימודים ארוך יש תוכנית שלו עם מערכת חוקים שלו, לאופק יש משלו.

זבולון אורלב: המלצת משרד החינוך, המלצת הסתדרות המורים, המלצת הוועדה היתה לתת לתוכנית אופק שהיא תהיה התוכנית המובילה.

זבולון אורלב: יום לימודים ארוך יש לו את הבעיות שלו והתנגדויות מפה והתנגדויות משם ועובדה שהחוק קיים כמעט 20 שנה ולא מתקדם.

זבולון אורלב: נשארנו עם אותו מספר בתי-ספר.

זבולון אורלב: יש יוצא ואין בא.

זבולון אורלב: רוב ה- 500 בתי-ספר, זה הכל.

זבולון אורלב: לעומת זה, אופק זה כאילו העתיד.

זבולון אורלב: אז אי-אפשר ולכן היו צריכים לעשות התאמה.

זבולון אורלב: אז יכול להיות שהיה מורה באופן ספציפי, שהוא עבד ביום חינוך ארוך ועכשיו אין את השעה השמינית, כי במקום השעה השמינית יש שעות רוחב, הן שעות יותר פרטניות, במקום עם כיתה של 30 תלמידים הוא יושב עם חמישה, אין הבדל בהיקף המשרה שלו, יש הבדל בתוכנית העבודה שלו, כי תוכנית העבודה של אופק היא שונה מתוכנית העבודה של יום לימודים ארוך.

זבולון אורלב: ועל סמך זה, אגב, הוועדה אישרה את שינוי החוק.

עלי זידאן: אני נציג האיגוד של מנהלי מחלקות חינוך, אני גם מדבר מהשטח.

עלי זידאן: אני אומר מבחינה עובדתית, לא מבחינת הצהרות.

עלי זידאן: יש היום בפועל, יש ביטול של ארבע שעות לכל כיתה, אני מבין שיש יום ארוך,

יצחק תומר: אין ביטול של ארבע שעות, נקודה.

עלי זידאן: תן להמשיך.

עלי זידאן: תן להסביר את זה.

עלי זידאן: אופק חדש לא לשנה זו.

זבולון אורלב: תן לי שם של בית-ספר, אל תדבר אתי באופן כללי.

זבולון אורלב: תראה, הואיל ואתה טוען טענה ומשרד החינוך אומר – רבותיי, לא היו דברים מעולם, אני אבקש מכם, אני מבקש ממך, תלך, תעשה טלפונים, תגיד לי שם של בית-ספר, נבדוק בית-ספר – בית-ספר, אין בעיה.

עלי זידאן: אדוני, בתי-הספר במחוז הצפון, בסכנין, בעראבה, בכפר מנדא, היתה היערכות והיו שימועים למורים להעברות יזומות וגם לביטול מורים.

מסעוד גנאים: עלי, ברשותך.

מסעוד גנאים: אם נציג משרד החינוך אומר שמנהלת המחוז לא ניתחה נכון את ההנחיות, אז ידענו עכשיו למה הכל במחוז הצפון קרה.

מסעוד גנאים: אם הוא אומר שאין קיצוץ בכלל.

עלי זידאן: אם יצאו מכתבים,

יצחק תומר: תראו לי מכתב פיטורים אחד שיצא.

יצחק תומר: אני רוצה לראות אחד.

זבולון אורלב: ד"ר תומר, סליחה.

עלי זידאן: אופק חדש, לא לשנה הבאה בלבד, היה לפני שנתיים.

עלי זידאן: בשנתיים שעברו היה אופק חדש והיה יום חינוך ארוך, ביחד, בד בבד.

עלי זידאן: אז השנה החליטו החלטה לא יודע, קיצונית, שתביא באמת, אם היא תבוצע בפועל, בשטח, תביא לפיטורי מאות מורים במגזר הערבי.

עלי זידאן: אז אני מקווה שההחלטה הזאת תבוטל, זה קודם כל.

זבולון אורלב: ההחלטה לא תבוטל, זה החוק כבר הצבענו עליו בשבוע שעבר והתקבל בשלוש קריאות.

זבולון אורלב: לא יהיה חפיפה בין אופק ליום חינוך ארוך ואופק היא התוכנית המובילה ולדעתי טוב שזה כך.

עלי זידאן: אז עקב ביטול השעות האלה לא יהיו פיטורי מורים?

זבולון אורלב: יש שעות אחרות.

זבולון אורלב: אתה לא מבין שאופק מביא גם שעות, הוא לא רק לוקח.

עלי זידאן: שעות פרונטאליות ושעות שהייה הן לאותם מורים.

זבולון אורלב: אין שעות שהייה, אין מונח.

זבולון אורלב: באופק אין שעות שהייה.

זבולון אורלב: יש או שעות פרונטאליות או שעות פרטניות.

זבולון אורלב: הוועדה הזאת יחד עם ארגוני המורים במשרד החינוך, מעדיפים שיהיו יותר שעות פרונטאליות מאשר שעות פרטניות.

זבולון אורלב: אם אתה שואל אותי, אני מעדיף את הדבר.

זבולון אורלב: באופק יש שעות שהייה?

זבולון אורלב: טעיתי.

זבולון אורלב: טעיתי.

יצחק תומר: בבית-הספר היסודי, היקף משרתו של מורה במשרה מלאה באופק חדש מתחלקת באופן שיש לו 26 שעות פרונטאליות, חמש שעות פרטניות וחמש שעות שהייה.

יצחק תומר: כל 36 השעות, צריכות להינתן בתוך בית-הספר.

זבולון אורלב: קוראים לזה שעות שהייה ממש?

זבולון אורלב: זה המונח?

יצחק תומר: שעתיים מתוך החמש האלה הן שעתיים של המנהל, למעשה, שבו הוא מכנס את המורים לוועדות פדגוגיות, ישיבות וכו'.

עלי זידאן: עוד דבר, אדוני.

עלי זידאן: היתה החלטה לבטל את שעות הפיצול לכיתות א'-ב'.

עלי זידאן: אנחנו התברכנו בזה לפני שנתיים-שלוש והיום פתאום החליטו לבטל.

זבולון אורלב: אין החלטה על ביטול, אתה אומר דבר לא נכון.

זבולון אורלב: אין החלטה על ביטול.

זבולון אורלב: השעות שניתנו ב- תשס"ט, חמש שעות לכיתה א', נשאר.

זבולון אורלב: מה שהוחלט זה לא להוסיף עוד חמש שעות, אלא משנה הבאה להתחיל להוסיף כל שנה חמש שעות.

עלי זידאן: אדוני, היום ב- א'-ב' בכפר מנדא, למשל, החליטו לבטל את כיתה ב' בכפר מנדא.

זבולון אורלב: אני אומר לך מה אומר החוק.

זבולון אורלב: החוק אומר שלא מבטלים.

זבולון אורלב: עלי, אני מציע שבכל מקום, אנחנו נותנים לך את האינפורמציה המוסמכת באשר למצב החוקתי.

זבולון אורלב: תומר הוא משנה למנכ"ל משרד החינוך, הוא מוסמך להגיד את העובדות והנתונים שמשרד החינוך קבע אותם.

זבולון אורלב: אם יש בשטח דברים שלא מסתדרים עם העובדות, אני מציע שיישלח מכתב גם לתומר וגם אלי, אנחנו נפקח על הדבר הזה.

עבדאללה חטיב: אני יכול לתת נתונים למשל, לגבי פיצול כיתות א', לפי הנתונים שלנו במשרד.

זבולון אורלב: לא ניתנו שעות בשנה שעברה.

זבולון אורלב: בתשס"ט על-פי החוק, ניתנו חמש שעות לכיתה א' בלבד.

זבולון אורלב: אגב, וגם בשנה הבאה לא יהיה לי ב', כי קודם גומרים עם עשר שעות לכיתה א' ורק אז מתחילים.

עלי זידאן: אדוני, מבחינה עובדתית ונתונים, בכפר מנדא וגם ביישובים אחרים, קיבלנו פיצול לכיתות א' ו- ב'.

זבולון אורלב: תגיד תודה.

עלי זידאן: אמרתי תודה.

עלי זידאן: אבל רוצים שזה יימשך גם כן בשנה הבאה, כדי לעזור לנו.

זבולון אורלב: אנחנו אומרים לך מה החוק אומר אני לא יודע למה פיצלו גם את כיתות ב', אין לי מושג, זה החלטה של המחוז, של המנהל, אין לי מושג.

זבולון אורלב: אני אומר מבחינת החוק, המדובר על חמש שעות פיצול לכיתות א' במיומנויות היסוד.

זבולון אורלב: ואגב, הוועדה עשתה פה עבודה טובה ולא נתנה למשרד האוצר לעשות את מה שהוא רוצה בסוגיית הפיצול.

זבולון אורלב: הם רצו בכלל למרוח את זה על פני שבע שנים, אנחנו מנענו את זה.

זבולון אורלב: יש רק הפסקה של השנה הקרובה ומשנה הבאה ממשיך כל שנה עוד תוספת של עוד חמש שעות.

זבולון אורלב: שוב אני אומר, אם יש תקלות נקודתיות, אנא בכתב, לא למנהלת המחוז, לעבדאללה חטיב, לד"ר תומר ואלינו, למנהלת הוועדה, אני מבטיח לך שאנחנו כל תקלה נבדוק לגופה.

עבדאללה חטיב: נתון אחד, שבחינוך הערבי יש 833 כיתות א', כולם קיבלו תוספת של חמש שעות, בסך-הכל זה הסתכם השנה ב- 4,165 שיקבלו ב- תש"ע.

זבולון אורלב: תודה.

זבולון אורלב: נמצא פה מנהל בית-ספר ז'לאל ספדי, מנהל חטיבת הביניים בג'דיידה מאכר.

זבולון אורלב: מה קורה אצלכם עם תוספת השעות?

ז'לאל ספדי: שלום רב לכולם.

ז'לאל ספדי: אני רוצה לדבר בשני כובעים, אני גם חבר מרכז הסתדרות המורים, קודם כל, אני יכול להרגיע את מר עלי, לא יהיה פיטורים, כי גם הסתדרות המורים בעניינים וסוכם שכל המורים שהגנים שלהם או יש להם בעיה, נעשה להם העברות יזומות.

ז'לאל ספדי: זה אחד.

ז'לאל ספדי: שתיים, יש תוספת שעות, אני כמנהל בית-ספר, התווסף לבית-הספר שלי לשנה הבאה בערך כ- 50 שעות, בשפה הערבית, שלוש שעות לכל כיתה, יש לי שבע כיתות, מתמטיקה ומדעים.

ז'לאל ספדי: אז אם אנחנו נעשה חישוב קטן, זה יכול להביא לשיבוץ של שלושה או ארבעה מורים, יכול להיות שחלקם יהיו מההעברות היזומות או מורים חדשים.

זבולון אורלב: אגב, יכול להיות שאתה מקבל את השעות בגלל שיש לך תוספת גדולה מאוד של תלמידים חדשים.

ז'לאל ספדי: לא, התוספת הזו במסגרת תוכנית תוכנית חדשה של המנכ"ל.

ז'לאל ספדי: זה חל על כל חטיבות הביניים, במסגרת התקן.

יצחק תומר: אם, כמו שאומר כבוד היושב-ראש, תבדקו, יש בית-ספר שלא קיבל, אני ראשון רוצה לדעת.

זבולון אורלב: אני אומר לכם מראש שיימצאו בתי-ספר כאלה שלא קיבלו, למה?

זבולון אורלב: תמיד יש תקלות.

זבולון אורלב: חובתנו לתקנן.

זבולון אורלב: יש אלפי מוסדות חינוך ומיליון אנשים מעורבים בזה.

יצחק תומר: אני רוצה להדגיש – כל כיתות ז', כולל ז' של יסודיות א'-ח', יש גם כאלה, למשל בחינוך הבדואי בדרום.

זבולון אורלב: החינוך הממלכתי דתי גם קיבל כל-כך הרבה תוספת?

זבולון אורלב: טוב שאני יושב פה, אני שומע את כל התוספות.

עבדאללה חטיב: מנהלי בתי-הספר, חטיבות הביניים במגזר הערבי, קיבלו הודעות לגבי התוספות של שלוש שעות בשפה, שעתיים במדעים ועוד כמעט שלוש שעות במתמטיקה.

עבדאללה חטיב: כלומר, לכל כיתה מתווספות כשמונה שעות בממוצע.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של תוכנית ג' שאנחנו מוסיפים שלוש שעות.

עבדאללה חטיב: שלוש השעות מקבלים אותן כל כיתות ג' במגזר הערבי, ללא קשר.

עבדאללה חטיב: למשל, במגזר היהודי, לא כל בתי-הספר יקבלו את התוספת של השלוש שעות, כל המגזר, זו היתה החלטה של השר והמנכ"ל, שכל כיתות ג' במגזר הערבי, יש העדפה מתקנת למגזר הערבי.

עבדאללה חטיב: כל בתי-הספר היסודיים יקבלו את התוספת של השלוש שעות.

מוחמד ברכה: יש סוגיה נוספת שאני רוצה להעלות בהקשר של הדברים שהועלו כאן.

מוחמד ברכה: אני כמובן שמתי לב למה שאמר ד"ר תומר בעניין שאין פיטורים וצמצום שעות.

יצחק תומר: יש להפך, יש תוספת שעות.

מוחמד ברכה: ויש תוספת, ובמיוחד לעידוד השפה הערבית ומתמטיקה ומדעים.

מוחמד ברכה: והשאלה, העובדה שעוד לא חתמתם עם ארגון המורים העל יסודיים, בכל-זאת, אני רוצה להעלות איזה עניין, בעניין של מעמד השפה הערבית בעל-יסודי.

מוחמד ברכה: אני חושב שיש פגם חמור שם ואני לא יודע איפה החוליה החסרה.

מוחמד ברכה: לימוד שפת האם הערבית אינו נחשב בחישוב הבונוסים בעת קבלה לאוניברסיטה.

עבדאללה חטיב: אתה מתכוון דת האסלאם, אדוני.

עבדאללה חטיב: ברשותך.

מוחמד ברכה: לא לא, השפה הערבית.

מוחמד ברכה: ואז יוצא מצב, דחף שלילי לתלמידים הערביים לא ללמוד את השפה הערבית ביחידות רבות, רק שלוש יחידות.

מוחמד ברכה: בזמן שפרופ' כץ היה יושב-ראש המזכירות הפדגוגית, העלינו את זה והוא אמר שיבחנו את זה, אחר-כך בימיה של השרה הקודמת יולי תמיר גם הנושא הזה הועלה.

מוחמד ברכה: אני חושב שהגיע הזמן לשלב מאמץ בין משרד החינוך והמועצה להשכלה גבוהה, להתייחס לתלמיד הערבי כשהוא לומד שפת אמו כמרכיב בחישוב הבונוס לקבלה להשכלה גבוהה, כדי לעודד תלמידים ללמוד לפחות ארבע יחידות.

מוחמד ברכה: אני, האמת, עמדתי להעלות הצעת חוק, אדוני היושב-ראש, ששום תלמיד במדינת ישראל לא ילמד פחות מארבע יחידות לשפת האם שלו, השפה הרשמית, הכוונה לערבית ועברית.

מוחמד ברכה: אמרו לי – אנחנו נפתור את זה אחרת.

מוחמד ברכה: נפתור את זה אחרת בהתנהלות פנימית בתוך משרד החינוך וזה עד היום לא קרה.

מוחמד ברכה: אני מאוד מבקש שאתם תשקלו את העניין הזה ואם יהיה צורך, אני אפנה ליושב-הראש עוד פעם לנהל ולקיים דיון על העניין הזה.

מוחמד ברכה: אני חושב שזה מאוד חשוב.

מוחמד ברכה: זה גם מכשלה לקבלה לאוניברסיטאות בארץ, זה גם מכשלה לקבלה באוניברסיטאות למשל בירדן, כי בירדן לא יקבלו תלמיד עם שלוש יחידות ומר חטיב טיפל הרבה בכמה בעיות כאלה.

מסעוד גנאים: אבקש להוסיף, יש תוכנית חדשה שהיא אושרה, של ארבע יחידות לימוד, שתיים לשון ושתיים ספרות, כמו בתוכנית של העברית.

מסעוד גנאים: ובפגישתי עם השר דיברנו על התוכנית הזו והוא הבטיח שהוא יבחן את זה, משום שהיא תוכנית, אושרה על-ידי המשרד, כפי שאני יודע, אבל עדיין לא יושמה, לא נתנו לזה לקרות.

עבדאללה חטיב: היתה ועדה במסגרת המזכירות הפדגוגית אשר הגישה גם כן את המלצותיה במסגרת ההמלצות של אותה ועדה שהקימה המזכירות הפדגוגית, יש שם המלצה ברורה שכל התלמידים במגזר הערבי ילמדו ארבע יחידות לימוד, כבסיס לזכאות לבגרות בשפה הערבית.

מוחמד ברכה: זה קיים?

עבדאללה חטיב: יש המלצה שהוגשה לפני תקופה קצרה, ועכשיו אנחנו עובדים על נושא של העלויות והאומדנים שלה.

מוחמד ברכה: אם ההמלצה תתקבל, נחה דעתנו.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה רק להגיד כאיש מקצוע, ארבע יחידות בערבית זה הרבה יותר קשה מחמש יחידות באנגלית, הרבה יותר קשה, להגיע להישגים, התוכנית הערבית היא קשה מאוד.

ג'מאל זחאלקה: מישהו יכול להשיג מעל 95 בערבית?

ג'מאל זחאלקה: כמו שעושים באנגלית?

ג'מאל זחאלקה: אין סיכוי.

ג'מאל זחאלקה: קשה מאוד.

ג'מאל זחאלקה: צריך להיות גאון בשביל זה.

טלב אלסאנע: אני מברך את יצחק וגם עבדאללה על התשובות שאנחנו קיבלנו.

טלב אלסאנע: לגבי אופק חדש, האם נבחנת האפקטיביות?

טלב אלסאנע: יש שעות ומוסיפים שעות אבל מבחינת התוצאות, התחושה שלי שלא חלה התקדמות.

זבולון אורלב: השאלה גם נכונה למגזר היהודי.

טלב אלסאנע: אבל זה לא מנחם אותנו שהיא נכונה לגבי המגזר היהודי.

טלב אלסאנע: אנחנו רוצים גם אצל היהודים וגם אצל הערבים, אבל הפער אצלכם הוא טוב.

טלב אלסאנע: אנחנו מוכנים לאמץ את הבעיות של מערכת החינוך היהודית.

טלב אלסאנע: אז למה לא בוחנים, לא עושים הערכה למה, מה?

יצחק תומר: קודם מתנהלת תוכנית הערכה של רמ"א, פרופ' מיכל בלר קיבלה הנחיה למן תחילת ההפעלה של אופק חדש, לנהל הערכה.

יצחק תומר: יש תוצרי ביניים שהיא אמורה להגיש לנו, נדמה לי בנובמבר.

יצחק תומר: אבל אני רוצה לומר, התהליך שהתחיל והשרה הקודמת הדגישה אותו ואני חושב שיש לנו כבר סימנים מאוד טובים, באמת משובים שאנחנו מקבלים, זה הקשר, זה מה שהיא קראה זמן מורה-תלמיד.

יצחק תומר: היה חשוב לנו בייחוד בחטיבת הביניים אבל גם בחינוך היסודי, לחבר את המורה לתלמיד, לאו דווקא בחלק הלימודי הישגי, אלא קודם כל בחיבור האישי ביניהם.

יצחק תומר: זאת אומרת, השעות הפרטניות היו, הייתי אומר, לב העניין ויצרו מהפך בכל בתי-הספר.

יצחק תומר: עובדה היא, ואני אומר את זה בצורה כנה וברורה, אין בית-ספר, אין כמעט בתי-ספר שביקשו לצאת מאופק חדש.

יצחק תומר: התחושה של כולם, בייחוד בחטיבות הביניים, שהקשר שנוצר בין המורה והתלמיד מאפשר היום גישור בין פערים אישיים ונוצרה, הייתי אומר, תשתית הרבה יותר נוחה עכשיו להישגים לימודיים.

יצחק תומר: אנחנו השנה הולכים להדגיש את ההישגים הלימודיים בכל בתי-הספר של אופק חדש, אנחנו סבורים עכשיו שנוצר אקלים נוח מבחינה, הייתי אומר חברתית, רגשית, אישית, שהיום תלמיד בא, אומר – אני, יש לי כתובת בבית-הספר, אני יודע אל מי לפנות, אני יכול לפנות בהפסקה, אני יכול לפנות אחר-הצהריים, אני יכול לשלוח SMS, אני יכול לשלוח מייל למורה, אני מקבל תשובה ממנה.

יצחק תומר: הרעיון הזה של החיבור האישי, אני חושב ייתן את אותותיו בהישגים הלימודיים.

יצחק תומר: זה נכון שעדיין ההישגים הלימודיים לא נתנו את אותותיהם וזה עניין של תהליך.

יצחק תומר: ובחינוך אנחנו צריכים להיות קצת סבלניים.

יצחק תומר: הפרויקט הזה מתנהל, אופק חדש זה רק שנתיים, הוא מאוד צעיר.

יצחק תומר: זכרו, אנחנו מכניסים, יהיו 1,200 בתי-ספר.

יצחק תומר: אין שום מדינה בעולם שמנהלת מיזם הייתי אומר רפורמה בהיקף כזה, תוך כדי ביצוע ואני אומר, בואו נהיה סבלניים, אני חושב שהמשובים הם מאוד חיוביים.

זבולון אורלב: אני יותר פסימי ממנו, לדעתי תוכניות הערכה לא תוכלנה לתת תמונה שהיא משקפת וממצה, צריכים להמתין עוד שנתיים שלוש לפחות.

זבולון אורלב: זה תוכנית ראשונה, אנשים עוד לא הפנימו, זה אקלים בית-ספרי, זה תהליכים ארוכים.

זבולון אורלב: זה המינוס בחינוך.

זבולון אורלב: בחינוך זה הולך תמיד כל דבר יותר לאט.

פיני קבלו: כשלטון מקומי, אנחנו לא קיבלנו באמת איזה שהוא מידע על קיצוצים רק אני רוצה גם לציין שאנחנו ערכנו שני סקרים בשנים האחרונות, אחד בתחום הרווחה בפערים בין המגזר היהודי והערבי וגם בחינוך וגם ברווחה ואנחנו שוקדים, משרד החינוך, על-מנת לצמצם.

פיני קבלו: אני חושב שבמשרד החינוך יש התקדמות הרבה יותר מאשר ברווחה ושר הרווחה הציג לפני מספר ימים בוועדת הכספים את התוכנית שגם שם אנחנו נכנסים באמת לסגירת פערים בתחום הרווחה ולכן אנחנו בשלטון המקומי באמת עוקבים אחרי הדברים האלה וחלק מהדברים שנאמרו כאן, השעות וכל זה, זה חלק מאותם כספים שאנחנו באמת איתרנו שבאמת הפערים הם גדולים ומשרד החינוך לקח בפריסה של כמה שנים, לצמצם את הפער.

מוחמד ברכה: האם האמירה על כך שלא יהיו קיצוצים חלה גם על מורים שמלמדים במשרות חלקיות?

יצחק תומר: ודאי.

יצחק תומר: אי-אפשר לשנות היקף משרה.

יצחק תומר: התשובה חיובית, אני אומר לך.

יצחק תומר: אין הבדל, אגב, בין משרה מלאה לחלקית.

יצחק תומר: תביט, אני אומר שוב, זה קבוע בחוק אצלנו.

יצחק תומר: עד 31 למאי, אתה צריך להודיע על פיטורים או על כך שאתה מצמצם משרות.

יצחק תומר: לאחר מכן, אתה לא יכול להודיע, אתה לא יכול לבוא היום, היום להגיד למורה היו לך 20 שעות, אנחנו מקצצים לך עשר שעות.

מוחמד ברכה: לא היום ולא לפני חודש.

זבולון אורלב: יש מקרים קיצוניים, עם חתימת שר.

יצחק תומר: ככלל, אי-אפשר.

מוחמד ברכה: נושא הדיון הוא ביסודו בא מהודעות, מתלונות של מורים בחודש האחרון.

זבולון אורלב: אני רוצה לחתום את הפרק הזה שהוא עסק בסוגיה של הטענות בדבר פיטורי מורים וקיצוצים.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את ההודעה החד-משמעית של המשנה למנכ"ל משרד החינוך.

זבולון אורלב: הוועדה רושמת לפניה את ההודעה הברורה החד-משמעית שאיננה משתמעת לשתי פנים, של המשנה למנכ"ל משרד החינוך, ד"ר יצחק תומר, שאין קיצוצים בחינוך, לא רק שאין קיצוצי שעות במגזר הערבי, אלא על-פי החלטת השר והמנכ"ל, יש תוספת של 5,336 שעות שעיקרן מיועד לתגבור לימודי השפה הערבית, מתמטיקה ומדעים ומנהלי מוסדות החינוך קיבלו על כך הודעה.

זבולון אורלב: כן נכון הדבר לגבי גם משרות חלקיות.

זבולון אורלב: כמו-כן, רשמה לפניה הודעה, שאין פיטורי מורים או צמצומי משרות, שאירעו בחודשיים האחרונים, כיוון שהסכמי השכר עם ארגוני המורים אינם מאפשרים שינויים שכאלה לאחר 31 במאי.

זבולון אורלב: הוועדה מברכת את משרד החינוך על ההודעה החשובה הזאת, בשם כל חברי הכנסת והמגזר הערבי.

זבולון אורלב: עד כאן פרק א' הסתיים.

זבולון אורלב: פרק ב', הבגרויות, בבקשה.

זבולון אורלב: זה הפרק הבעייתי שהיה, נכון?

זבולון אורלב: אני אבקש מחבר הכנסת מסעוד גנאים למלא את מקומי, אתה מנהל את הישיבה עד השעה.

מסעוד גנאים: לא, אני מעלה את הנושא.

מסעוד גנאים: הנושא הראשון היה בקשר לקיצוצים, עכשיו יש את הנושא של ההישגים בבגרות, ציוני הבגרות, של חבר הכנסת מוחמד ברכה.

מסעוד גנאים: בבקשה.

מוחמד ברכה: אני חושב שהנתונים מונחים בפני משרד החינוך והם מדברים בעד עצמם.

מוחמד ברכה: בדו"ח של ה- OECD שהתפרסם התחוורה מול עינינו תמונה מאוד עגומה על הישגי התלמידים בישראל בבגרויות אבל אם עושים את הפילוח בין הישגים בבתי-ספר יהודים לבין בתי-ספר ערביים, מתבררת התמונה לאמיתה.

מוחמד ברכה: בפילוח הזה, 60% מהתלמידים היהודים, עוברים את הבגרות, לעומת 32%.

מוחמד ברכה: הפער הזה הוא פער בלתי סביר לחלוטין ואני חושב שכל מילה מול שני המספרים האלה, היא מילה מיותרת.

מוחמד ברכה: כמובן, הדברים האלה מתקשרים עם מה שדיברנו בסעיף הקודם והדברים האלה מתקשרים עם מה שאנחנו יכולים לדבר בסעיף הבא בישיבות שיביאו, גם אודות המחסור בכיתות לימוד, היום אם אנחנו מדברים על יישום מלא של חוק חינוך חינם של שלוש-ארבע, אנחנו מגיעים לקרוב ל- 10,000 חדרי לימוד שחסרים בקרב הציבור הערבי.

מוחמד ברכה: אם אנחנו מתחילים מנקודת התחלה כל-כך נמוכה, שהמערכה או המאבק הוא על כיסא או על ספסל לימודים לכל תלמיד, שזה לא מובטח, עד כמה וכמה כשמדובר במהות ובהישגים בבגרות.

מוחמד ברכה: אני הייתי מציע לשר החינוך שישקוד על פיתרון הבעיות האמיתיות ולא יחפש כבישים עוקפים או מסלולים עוקפים כדי לטפל בחינוך הערבי, דרך ביטול מילה זו או אחרת, אם זה נכבה או לא נכבה, אלא הנכבה האמיתית היא ההישגים בבגרות והנכבה האמיתית היא המחסור בכיתות לימוד.

מוחמד ברכה: גם תוכנית החומש שדובר עליה בימי השרה יולי תמיר, על 8,000 חדרי לימוד שייבנו בתוך חמש שנים ושמתוכם יהיו עד 39% למגזר הערבי, אני סמנכ"ל המשרד ומר עבדאללה חטיב ידידי, אני עשיתי חישוב.

מוחמד ברכה: עשיתי חישוב, לפי הקצב הזה ולפי הצרכים בחדרים לגידול טבעי כל שנה, הגעתי למסקנה שבקצב זה, אם יאשרו תוכנית חומש נוספת ועוד אחת ועוד אחת, עד שייסגר הפער, אנחנו נצטרך 32 שנים על-מנת לסגור את המחסור בכיתות לימוד במגזר הערבי.

מוחמד ברכה: כי כל שנה צריכים קרוב ל- 400 חדרים, כדי לקלוט את הריבוי הטבעי.

מוחמד ברכה: על-פי המתווה של תוכנית החומש, מה שנותר בכל שנה, זה קרוב ל- 100, 150, 180 חדרים בנוסף כדי לסגור את הפער.

מוחמד ברכה: תחלקו את המספר של החסר על 180, יצא משהו כמו 30, 32 שנים, על-מנת לסגור את הפער.

מוחמד ברכה: זה דבר שהוא בלתי סביר לחלוטין.

מוחמד ברכה: הייתי מבקש מהצוות המקצועי של המשרד שייתן את המענים לאותן שתי בעיות שהן נגזרות או שזורות אחת בתוך השנייה והייתי מציע לשר החינוך שלא נמצא כאן אבל אני יכול להציע לו גם דרככם וגם דרך המליאה וגם דרך נציגי המשרד, שהוא יעסוק בדברים האמיתיים ולא בפוזות פוליטיות מיותרות.

מוחמד ברכה: תודה רבה.

משה דקלו: בנושא של חדרים אין לנו מידע.

מסעוד גנאים: לא, הנושא הראשון, לפחות, בקשר לפער בהישגים.

משה דקלו: בנושא של הבגרויות.

משה דקלו: אני משה דקלו, אני סגן מינהלת המינהל הפדגוגי במשרד החינוך.

משה דקלו: אני אחראי גם על תפעול תוכנית החומש במגזר הערבי, דרוזי והבדואי, ואני יכול לומר שהצגנו כאן לפני כמעט שנה יחד עם המנכ"לית לשעבר, שלומית עמיחי, את תוכנית העבודה של תוכנית החומש ל- תשס"ט.

משה דקלו: חוט השני שעובר בכל הבעיות בהישגים, הוא בעיית הדגלוסיה שמתחילה כבר בגיל מאוד צעיר בגני הילדים ובלמידת השפה והפער שבין הערבית המדוברת לערבית הספרותית.

משה דקלו: אנחנו מחזיקים תוצאות של מקצועות פר-מקצוע, ואפשר לומר שהפער הזה, כשילד מצטיין, איך אמר חבר הכנסת זחאלקה?

משה דקלו: כשילד מצטיין בשפה הערבית, אז הוא באמת תותח, הוא באמת יודע ערבית ואחוז הזכאים בחמש יחידות לימוד במקצוע הערבית הוא קרוב ל- 95%, 96% בערבית.

משה דקלו: אבל ככל שאתה יורד ברמת הלימוד, כך אתה גם יורד באחוז הזכאים העוברים את המקצוע ערבית.

משה דקלו: אתה לוקח את המקצוע ערבית ואתה מסתכל על המקצועות, הם מבוססי שפה, אזרחות, היסטוריה, וספרות, כל המקצועות האלה מושפעים באופן בסיסי מהשפה הערבית.

משה דקלו: לכן, ההחלטה לשים דגש גם ב- ג' וגם בכיתות ז' וגם אנחנו עם תוכנית החומש בתגבורים ובמרתונים לבגרות, בשפה הערבית, זו החלטה אסטרטגית של המשרד.

משה דקלו: אנחנו נתנו בתוכנית החומש בשנה שעברה 70,000 שעות בודדות, רק לבגרויות ורק לערבית, משום שאנחנו מודעים לקושי.

משה דקלו: עם חברי עבדאללה חטיב, אנחנו נכנסים לפרויקט מאוד גדול, עם קרן ספרא ואוניברסיטת חיפה, קיבלנו תקציב מתנה, להיכנס לפרויקט, לזהות ילדים בעלי לקויות למידה.

משה דקלו: הנושא הזה של לקויות למידה בשפה הערבית, הוא נושא שהוא כמעט ולא נחקר ואנחנו נכנסים לזה, יש לנו ועדת היגוי ראשונה בשבוע הבא, עם פרופ' צבייה ברזניץ, ממש הולכים לעבוד ב- 12 יישובים עם ההורים ועם הילדים הקטנים, בתחילת הלימודים של השפה.

משה דקלו: על הכיתות אני לא יכול להשיב, אבל באמת העניין החשוב ביותר זה שפה.

משה דקלו: תוסיף על זה גם את המדעים, והמדעים תלויי שפה, ותוסיף על זה את המתמטיקה שגם בה יש הבנה של שפה, זה הנושא החשוב ביותר והקריטי.

מוחמד ברכה: אני לא יודע אם אתה מודע, אדוני, שמתמטיקה ומדעים לרוב מלמדים אותם בבתי-הספר הערביים בעברית.

כמאל דוגר: דובר המשרד למגזר.

כמאל דוגר: קודם כל, ניתן את הזכות למנהל לבחור את שפת הלימוד, בעברית או בערבית, הוא בוחר ספרי הלימוד.

כמאל דוגר: יש ספרים גם בערבית בכל המקצועות, גם בעברית, המנהל הוא בוחר את שפת הלימוד.

כמאל דוגר: אז אנחנו המשרד לא מתערבים וזה, זה זכות של המנהל.

כמאל דוגר: דבר שני, בקשר לבגרויות וזה חשוב מאוד וכדאי גם לחברי הכנסת הערביים לסייע, עניין החשד במגזר הערבי.

כמאל דוגר: לא יכול להיות בבחינות הבגרות מתמטיקה מועד א', וזה חשוב מאוד, מתוך 6,800 מחברות, 3,970 מחברות חשודות במגזר הערבי.

מסעוד גנאים: איפה התקלה, כמאל?

מסעוד גנאים: איפה התקלה?

כמאל דוגר: אנחנו מדברים על עובדות, לצערי, על תקלה במגזר.

מוחמד ברכה: במערכת החינוך.

מוחמד ברכה: מי אחראי על מערכת החינוך?

כמאל דוגר: לא קשור למשרד החינוך.

מוחמד ברכה: מי אחראי על מערכת החינוך?

מוחמד ברכה: מה זאת אומרת?

כמאל דוגר: אנחנו, במשרד החינוך יש נהלים ברורים, יש הנחיות ברורות לגבי מחברות חשודות ויש גם לצערי, אם מורה או מנהל לצערי, נעזר לעזור לתלמידים בעניין העתקות, הוא מוזמן לחקירות גם במשטרה, גם בוועדת משמעת ואני לא יכול לגלות מה קורה.

ג'מאל זחאלקה: אתה לא יכול להגיד לנו בפני הוועדה פה, שיש מורים שחשודים בדברים חמורים ביותר, כי מורה שמעתיק או עוזר להעתקה, זה האשמה חמורה מאוד.

ג'מאל זחאלקה: אתם חוקרים אותו.

ג'מאל זחאלקה: אתם מוצאים.

ג'מאל זחאלקה: מה אתם עושים עם זה?

עבדאללה חטיב: הסוגיה של טוהר הבחינות היא סוגיה קשה מאוד שפוגעת באמת בקידום הישגיהם של התלמידים במגזר הערבי והיא מהווה גם כן מכשול אמיתי בפני קבלת תעודת בגרות.

עבדאללה חטיב: לפי הנתונים של המשרד, מ- 2006 עד 2008, יש עלייה בטוהר הבחינות.

עבדאללה חטיב: בשנה שעברה, לפי הנתונים שלנו ב- תשס"ח, אחוז התלמידים שנפסלו עמד על 8.4% שזה פי עשר ממה שקורה במגזר היהודי.

עבדאללה חטיב: יש לזה מספר סיבות.

עבדאללה חטיב: כמאל התייחס ואני באמת רוצה להודות לכמאל, התייחס לסוגיה של מועד קיץ במתמטיקה, שאחוז גבוה מהתלמידים במגזר הערבי נכשלו ויש לנו נתונים ואינפורמציה על שלושה יישובים, שהמחברות בהם נפסלו באופן כליל,

ג'מאל זחאלקה: יותר מחצי המחברות – חשודות.

עבדאללה חטיב: יש יותר.

עבדאללה חטיב: הנתונים שאמר כמאל הם נתונים, 8.4% זה בכל המקצועות.

עבדאללה חטיב: לגבי מה שקרה בבחינת הבגרות במתמטיקה, יש לצערי הרב, השאלונים הגיעו לידי התלמידים לפני מועד הבחינה והיו לנו נתונים מדויקים, הוגשה תלונה במשטרה, ואני אומר לך אישית, חבר הכנסת זחאלקה, אני סיירתי בחלק מהיישובים הערביים ואני את שאלון האנגלית בארבע יחידות לימוד, קיבלתי אותו שעה וחצי לפני מועד הבחינה.

עבדאללה חטיב: הלכתי לתחנת המשטרה, הגשתי תלונה, רשמית, בשם המשרד, אותו מנהל נחקר והוא מסיים את תפקידו.

ג'מאל זחאלקה: אתה יודע מה עשו בירדן?

ג'מאל זחאלקה: פיטרו את שר החינוך.

ג'מאל זחאלקה: על עניין כזה בדיוק.

ג'מאל זחאלקה: פיטרו את שר החינוך.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך, חבר-הכנסת זחאלקה, הסוגיה הזאת היא סוגיה מאוד קשה.

עבדאללה חטיב: השאלונים מועברים בין בתי-הספר במגזר הערבי וזה דבר אחד.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של ההישגים הלימודיים.

עבדאללה חטיב: צריך להגיד גם כן שיש בעיה במגזר הערבי ומי כמוכם יודע את הנושא של קריסת הרשויות במגזר ויש חלק מהרשויות המקומיות במגזר הערבי שלא שילמו משכורות למורים.

עבדאללה חטיב: מורים במגזר הערבי, בחלק, לפחות כעשרה יישובים לא קיבלו משכורת יותר מארבעה חודשים, חבר הכנסת טלב, זאת גם כן סיבה.

טלב אלסאנע: סיבה, אבל זה לא העיקר.

עבדאללה חטיב: הסוגיה גם של היעדר מנהיגות בחינוך העל-יסודי.

עבדאללה חטיב: היום מתקיימים מכרזים לניהול בתי-ספר תיכוניים במגזר הערבי, לא מצליחים למצוא מנהלים טובים ואני רוצה להגיד לך שבחודש האחרון היו שני מכרזים לניהול בתי-ספר תיכוניים, למרות העמדה המקצועית פדגוגית של המשרד שלא צריך לבחור באותם אנשים, לצערי ראשי הרשויות הכריחו והם מינו את אותם מנהלים, למרות התנגדות המשרד.

משה דקלו: אני חוזר לחבר הכנסת זחאלקה, 759 ילדים ביקשו לחמש יחידות לימוד במחוז צפון בערבית, 757, רק שניים נכשלו.

משה דקלו: התותחים יודעים ערבית ומצליחים והם ילכו גם לאוניברסיטה.

משה דקלו: אני חוזר, עיקר הבעיה, אדם, ניהלתי את אגף הבחינות, אדם מתחיל להשתמש באמצעים פסולים בבחינות הבגרות כאשר הוא לא יודע את החומר, כאשר קשה לו.

משה דקלו: זאת אומרת, צריך להבין שאם אנחנו לא נתחיל ואנחנו מתכוונים לעשות את זה עם ג', הולכים ל- ז', אם אנחנו נלמד כמו שצריך את השפה הערבית, לילדים יהיה להם קל יותר בבחינות, הם יוותרו על הפיתרון הבזוי הזה של העתקה.

משה דקלו: לכן, המאמץ הענק שצריך לעשות הוא בשפה.

משה דקלו: זה כמה מחקרים שעושים בשנים האחרונות, זה המאמץ של הפניית המשאב לנושא הזה.

משה דקלו: הנושא הזה הוא הקריטי, כנראה.

עבדאללה חטיב: במסגרת העבודה המקצועית שלנו במשרד, נבנתה תוכנית ייחודית בנושא חינוך לטוהר הבחינות.

עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת ייעודית לכל בתי-הספר של חטיבות ביניים ולכל בתי-הספר התיכוניים,

מוחמד ברכה: אתה אומר במילים אחרות שהבעיה העיקרי בהישגי הבגרות בהעתקות ופסילת הבחינות?

עבדאללה חטיב: זה חלק מהבעיה.

משה דקלו: 8% זה הרבה, תעשה חשבון, 8% זה הרבה מאוד.

משה דקלו: אם אתה תבטל אותם, אתה משפר.

מוחמד ברכה: אני לא רוצה לשמוע את הנזיפה שלכם, אני רוצה לשמוע את התשובה שלכם.

מוחמד ברכה: אתם אומרים שהבעיה העיקרית בהישגי הבגרות היא העתקות ופסילת בחינות?

עבדאללה חטיב: היא חלק מהבעיה.

משה דקלו: אני אמרתי השפה, לא העתקה.

מסעוד גנאים: ניתן למר עבדאללה חטיב לסיים משום שעניין ההעתקה במבחנים זה עניין בפני עצמו, לפי דעתי, שהוא חשוב מאוד.

מסעוד גנאים: נחזור לעניין של הכיתות, של המחסור בכיתות ושל הפער בבגרויות, כי כרכז חינוך חברתי בבית-ספר תיכון הייתי, היו הרבה תוכניות בקשר לטוהר הבחינות ואני יודע בדיוק מה הסכנה ומה החומרה של העתקה אצלנו בבתי-הספר שלנו.

מסעוד גנאים: אני יודע את זה.

עבדאללה חטיב: יש תוכנית חדשה שהועברה לכל בתי-הספר הערביים בנושא חינוך.

עבדאללה חטיב: יש תוכנית לטוהר הבחינות שנשלחה לכל בתי-הספר הערביים והתחילו ביישומה.

עבדאללה חטיב: אני מקווה שאם אנחנו נעבוד בצורה מקצועית עם התלמידים, החל מחטיבות ביניים, המשך עם התיכוניים, הניצול היעיל של שעות המחנך לשם טיפול בסוגיה הזאת בשיתוף ההורים, שיתוף הקהילה, בשיתוף עם כלל המורים, היועצים החינוכיים, אני אומר לך שיש הזדמנות לצמצם את מימדי התופעה הזאת.

עבדאללה חטיב: ברגע שאנחנו מצמצמים את מימדי התופעה הזאת, אני מאמין שתהיה לנו עלייה בהישגי התלמידים בבגרות.

מסעוד גנאים: אני מכיר את התופעה, אבל גם אני מכיר ויודע דבר אחר, שלבתי-ספר הפרטיים, הסלקטיביים, החדשים, יש להם חלק גדול מאוד בעניין של ההעתקות.

עלי זידאן: גם אני רוצה להתייחס למילת המפתח של מר דקלו, אמר אם אנחנו מלמדים נכון, התלמידים לא יהיו במצוקה ולא נאלץ אותם לבחור בשיטה אחרת, להעתיק, אלא יהיה טוהר הבחינות.

עלי זידאן: אז לכן מילת המפתח לדעתי היא ללמד נכון.

עלי זידאן: אז לכן הפער בהישגים, אי-אפשר להתעלם מזה.

עלי זידאן: נכון שאנחנו נותנים תמונה ורודה, הקצאת משאבים ולא יודע מה, אבל את האמת, האחריות היא כולה, כל כולה על משרד החינוך, אין אחרת.

עלי זידאן: מי שאחראי על מערכת החינוך הוא לא אימא שלי, אלא משרד החינוך.

עלי זידאן: אז לכן אני חוזר על אותם דברים שאמר חבר הכנסת מוחמד ברכה.

עלי זידאן: הפער בהקצאת המשאבים, אם זה כיתות, אם זה מעבדות, אם זה שעות, בין המגזר הערבי למגזר היהודי, לדעתי הוא הסיבה העיקרית בפער בהישגים.

עלי זידאן: דבר שני, יש לנו בעיה שהיא גם כן קשורה ושותפה בין המגזר עצמו לבין משרד החינוך.

עלי זידאן: הבעיה השנייה, לדעתי, וגם כן זה מהשטח, היא בעיית ניהול.

עלי זידאן: ניהול של בתי-הספר ושל מערכות החינוך.

עלי זידאן: אני לא מתכוון ברמה יישובית, אלא ספציפית בתוך בתי-הספר.

עלי זידאן: אם המנהל, אנחנו בוחרים מנהלים, לצערי הרב יש פער עצום בין היישום של נהלים של משרד החינוך, לבין העשייה בשטח.

עלי זידאן: מחנך כיתה העשייה שלו או רכז, החלוקה של התפקידים בתוך בתי-הספר לפעמים זה חלוקת סוכריות.

עלי זידאן: העשייה האמיתית לא נעשית כמו שצריך.

ג'מאל זחאלקה: קודם כל, הנתונים, חשוב להדגיש מבחינתנו, מבחינתי, הנתונים הכי חשובים המשקפים את המציאות, זה הנתונים של הישגים בקבוצת גיל ולא של אלה שניגשו, אלה תרגילים של משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: אלה שניגשו או תלמידי י"ב.

ג'מאל זחאלקה: כי מבחינתי, אני רואה בציבור הערבי אחד, רק אחד מתוך שלושה מגיע לבגרות, בקבוצת הגיל.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, יש לנו שני צעירים או צעירות שאין להם בגרות, איך הם יסתדרו בחיים?

ג'מאל זחאלקה: זה הקטסטרופה הגדולה, זה באמת הבעיה.

ג'מאל זחאלקה: אני יודע שיש בעיות ניהוליות ויש דגשים ונושא השפה, אני חושב, השפה זה המחשבה.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה לא חושב בשפה, יש לך גם, הכל מסתדר.

ג'מאל זחאלקה: לכן השפה היא בסיס וחשוב מאוד ובחירה נכונה ואני מברך עליה, אם תתממש עניין השפה הערבית.

ג'מאל זחאלקה: אבל מניסיון בעולם, היה שר פה, היתה שרה, היתה תפישה של ממשלת נתניהו בזמנו שאין קשר בין השקעה לחינוך לבין הישגים.

ג'מאל זחאלקה: וזו היתה תפישה שלטת.

ג'מאל זחאלקה: אמרו – אין קשר.

ג'מאל זחאלקה: והביאו דוגמאות ככה סלקטיביות.

ג'מאל זחאלקה: אבל בעולם הוכח שתוך מספר שנים, אני לא מסכים שבחינוך צריכים לחכות הרבה שנים.

ג'מאל זחאלקה: יחסית לדברים אחרים, בחינוך אפשר להגיע להישגים תוך מספר מועט של שנים.

ג'מאל זחאלקה: ואני יכול להביא לכם דוגמאות ממדינות אחרות בעולם שעשו קפיצות אדירות בנושא החינוך והגיעו לרמות גבוהות מאוד, תוך מספר שנים, כי השקיעו מאמצים אדירים, השקיעו כסף.

ג'מאל זחאלקה: אני מפנה אתכם ללמוד מה שקרה בצפון אירלנד.

ג'מאל זחאלקה: הקתולים האירלנדים, תוך חמש שנים הגיעו לשוויון ולא רק לשוויון, ליתרון על הפרוטסטנטים כי השקיעו כסף שם.

ג'מאל זחאלקה: והם היו מופלים לרעה יותר מאתנו.

טלב אלסאנע: אני מאמין שהפערים בהישגים לא נובעים מההבדלים בין התלמידים או הפוטנציאל שיש לתלמיד במגזר היהודי או הערבי.

טלב אלסאנע: לדעתי, הפוטנציאל הוא אותו דבר, אלה האפשרויות, איזה אפשרויות מעמידים בפני התלמיד במגזר הערבי לעומת התלמיד במגזר היהודי והתוצאה מתנקזת ומשתקפת בתוצאות הבחינות.

טלב אלסאנע: אי-אפשר לקחת נושא אחד ולהגיד – זה הסיבה.

טלב אלסאנע: להגיד השפה, זה הסיבה.

טלב אלסאנע: הנה, פתרנו בעיה, פתרנו את הכל.

טלב אלסאנע: לדעתי, הדברים במכלול, במכלול, הם מובילים לתוצאה הזו.

טלב אלסאנע: אם זה בעניין של גודל הכיתות, מספר התלמידים, החצר של בית-הספר, האקלים החינוכי, הגיבוי של המנהלים, הקשר בין ההורים לתלמידים, עניין של המינוי של מנהלים ואני מסכים, לא פעם קורה שראש רשות בגלל שהמועמד הוא קרוב משפחה, אז ממנים אותו על חשבון הכישורים, זה בעיות שגם גורמות לירידה.

טלב אלסאנע: אבל אין ספק שעניין היעדר השוויון התקציבי שמתחיל במשרד החינוך, היעדר הכישורים גם של המפקחים.

טלב אלסאנע: גם תוכניות שאומרים יש תוכנית חומש, אחר-כך בוחנים מה התוצאה, אני מסתכל על תוצאות הבחינות, אני רואה שיש ירידה באופן עקבי, מדי שנה בשנה.

טלב אלסאנע: יש פרויקט של חומש, מצד אחד ורואים שיש ירידה מבחינת מספר התלמידים הזכאים, מה גם שאני אומר שגם השימוש במספרים לפעמים מטעה ומוטעה.

טלב אלסאנע: זאת אומרת, כאשר אנחנו לא מדברים על כל התלמידים, שכבת הגיל כמו שאמר זחאלקה, אלא התלמידים הניגשים.

טלב אלסאנע: לא כל אלה שמסיימים, ניגשים לבחינה.

טלב אלסאנע: לכן גם הנתונים הם לא מדויקים.

עבד קשום: שלום לכולם.

עבד קשום: אני מטירה, ממלא מקום של ראש העיר בטירה ואחראי על חלק מתיק החינוך, לכן אני נמצא כאן.

עבד קשום: אנחנו ארבעה מתלבשים על תיק החינוך, למה החינוך, אנחנו חושבים חברי הכנסת יודעים מה המצב בטירה.

עבד קשום: הייתי אומר, האחריות המלאה על משרד החינוך.

עבד קשום: בטירה, המצב בבית-הספר שנקרא תיכון עמל, אני אקרא לו תיכון עמל, המצב על הפנים.

עבד קשום: העתקות מס' 1 בישראל, זה בבית-הספר הזה בטירה ונכנסנו למאבק מול משרד החינוך, נכנסנו לסולי נתן, המנהלת של המחוז, והיא אומרת – לא יכול להיות שבית-ספר אצלי, בית-ספר יהיה במצב כזה.

עבד קשום: ואחרי זה, אחרי חמש שנים, עושים ועדת חקירה או ועדה שתחקור את העניין, תבדוק.

עבד קשום: אחרי חמש שנים של תוצאות על הפנים.

עבד קשום: בסוף היא אומרת שמשרד החינוך השנה ביטל תשעה מנהלים והשאלה היתה האם מבין התשעה האלה היה מנהל אחד ערבי?

עבד קשום: לא.

עבד קשום: כולם היו מהמגזר היהודי.

עבד קשום: כולם יש להם טעויות במגזר היהודי, אבל במגזר הערבי, לא עשו את הבדיקה איפה הטעויות כדי לפטר את המנהלים ואני חושב כל מנהל, לא רק מנהל בית-ספר, כל מנהל, לא יודע במה, איפה הוא נמצא, יש לו כישלון – שילך הביתה.

עבד קשום: שיפנה את המקום למישהו אחר.

עבדאללה חטיב: דווקא אותו מנהל פוטר.

כמאל דוגר: שני דברים.

כמאל דוגר: קודם כל, הוא עובד של עמל, מי שקובע מי הבעלות על בית-הספר זה הרשות המקומית ולא משרד החינוך.

כמאל דוגר: דבר שני,

עבד קאשום: אדוני, לפני עמל, מי שאחראי על הילדים ומי שאחראי על החינוך.

כמאל דוגר: משרד החינוך, דבר שני, אני מדבר עניין עכשיו מחקרי.

כמאל דוגר: דבר שני, לגבי תוצאות הבגרות, יש דו"ח כל שנה, הדו"ח הזה וזה חשוב מאוד, עניין התלמידים שמקבלי הקלות.

כמאל דוגר: אם אנחנו מסתכלים על המגזר היהודי והערבי, במגזר היהודי אחוז התלמידים שמקבל הקלות מגיע ל- 25% במגזר הערבי רק 2%.

כמאל דוגר: יש מודעות בקרב המנהלים, כל המנהלים, כל שנה, אבל יכול להיות גם זה עניין המודעות זה משפיע על ההישגים.

עבדאללה חטיב: רק הערה קטנה, אותו מנהל שהוא דיבר עליו, הוא פוטר מתפקידו ויש עכשיו הליך של מכרז.

מחמוד עאסי: ראש ראשות מקומית כפר ברא, מתנצל על האיחור ונכנסתי ככה בסוף השיחה, אבל אני יכול להתייחס לכמה הערות.

מחמוד עאסי: בקצרה, למרות שאני תומך בכל הסיבות והנסיבות שהוזכרו כאן לגבי החוסר והסיבות של הפיגור במגזר הערבי, אני אתייחס לנקודות ספציפיות.

מחמוד עאסי: אני אמנם מכהן שישה חודשים, אבל אני כבר יכולתי לזהות, למשל, אם אנחנו מדברים על מאפיינים שאתה נכנס לכיתה ואתה רואה כיתה דחוסה עם 40 תלמידים, ואפילו אין את הכלי או האמצעי למיין בין תלמיד שהוא יש לו קשב וריכוז ותלמידים שיש להם בעיה של קשב וריכוז לא שהם לא רוצים ללמוד או שהם לא חרוצים, פשוט מאוד הכושר ריכוז שלהם והקשבה כאופי וכמנטאליות הוא פחות מעמיתיהם, לפעמים זה גם מוריד להם את הביטחון העצמי, אין לנו את הכלי למיין בין תלמידים כאלה וכאלה, אין פסיכולוגים שיתייחסו, שיטפלו, שייתנו את המענה וכשאנחנו מדברים על אמצעים, צריך גם לזהות ולתת מענה ותרופה לכל בעיה.

מחמוד עאסי: לדעתי, הפיגור הזה מאוד בולט במגזר הערבי, אין פסיכולוגים, אין מיון, כיתות יותר מדי דחוסות.

מחמוד עאסי: אני למשל מתייחס לכפר ברא שכל בית-הספר היסודי, כולל חטיבת ביניים, שיש לי כבר קרוואנים במתחם בית-הספר יותר ממה שיש לי כיתות ותאר לך מה זה ילד שהוא לומד בקרוואן, שבחורף זה ממש קטסטרופה של קור ובקיץ זה סאונה.

מוחמד ברכה: לסיום אני רוצה להגיד כמה מילים.

מוחמד ברכה: כמובן שהאחריות על מערכת החינוך הערבית והאחריות על מערכת החינוך בכלל היא של משרד החינוך ולחפש נתיבים מקלים אפשר תמיד אבל האחריות המרכזית לדעתי היא על משרד החינוך, אני חושב שמה שנאמר כאן בנושא של מתן דחיפה ללימוד השפה, שפת האם בכיתות הנמוכות זה דבר חשוב.

מוחמד ברכה: הטיפול בעניין של העתקות זה דבר חשוב.

מוחמד ברכה: אבל אני חושב שמתחייבת גם כן גישה מערכתית רחבה יותר.

מוחמד ברכה: צריך שמשרד החינוך ישב ויגיד איך למשל הוא פותר את הבעיה במחסור בכיתות לימוד.

מוחמד ברכה: אני אומר לכם, תקבעו טווח של חמש שנים, עוד חמש שנים, עוד עשר שנים, אבל שנדע שבסופו של דבר אנחנו גומרים את הדבר הזה, שדיבר עליו ראש מועצת כפר ברא, שתלמידים לומדים בקרוואנים או בחדרים שכורים, זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת.

מוחמד ברכה: אם התלמיד מתחיל מזה, הוא מועד לכישלון, אין מה לעשות, הוא מועד לכישלון, הוא לא נמצא במסגרת לימודים נורמאלית, נורמטיבית, פדגוגית, מה שלא תרצו.

מוחמד ברכה: לא בשביל הדברים האלה ביקשתי את רשות הדיבור, אדוני היושב-ראש, אלא רציתי לומר – לצד האחריות של משרד החינוך יש גם אחריות על החברה הערבית ועל ראשי הרשויות הערביות.

מוחמד ברכה: אני מציע לכם – תשבו, אתם רוצים אותנו להתייעץ אתנו, לשמוע אותנו, אנחנו מוכנים לבוא, חברי הכנסת נבחרי הציבור, אמנם אנחנו נבחרים על בסיס פוליטי, אבל בעניין החינוך באמת באמת, אין לנו שום מחלוקות ואין לנו שום שיקולים פוליטיים ומפלגתיים אלא אנחנו רוצים לקדם את החברה הערבית כדי שתעלה על דרך המלך.

מוחמד ברכה: אם אנחנו יכולים במסגרת היערכות או ראייה כוללת, אתם רואים שאנחנו יכולים לתרום, גם כן בקרב ראשי הרשויות, גם במגע עם תלמידים והורים, תשתמשו בנו, תשתמשו בראשי המועצות.

מוחמד ברכה: אם יהיה צורך לקבוע כללים לפחות אתיים של מינוי מנהלים, אנחנו נהיה מוכנים גם כן להתערב ולומר מילה ובעניין הזה אין יחסי ציבור ואתה חבר שלי ואתה לא חבר שלי, אתה קרוב אלי, אני בחרתי בך, לא בחרתי בך.

מוחמד ברכה: פה מדובר על גורלה של חברה שלמה.

מוחמד ברכה: אם אחד, כפי שאמר חבר הכנסת זחאלקה, אחד מתוך שלושה בקבוצת הגיל עובר בגרות, אם 32 על-פי הנתונים הרשמיים, יש להם תעודת בגרות, 32%, זה זוועה, זה קטסטרופה, ואני אומר לכם, עיקר האחריות היא עליכם, אבל אם אתם תחשבו בשלב כלשהו, ד"ר תומר, מר עבדאללה חטיב, וכל האחרים במשרד החינוך, תחשבו שאנחנו יכולים לתרום, אנחנו רוצים ומעוניינים ומוכנים בכל רגע ובכל מקום.

ג'מאל זחאלקה: אני כבר מספר שנים מדבר על כך שהפער בין בנים לבנות בחינוך הערבי הוא הולך וגדל והוא הרבה יותר גדול מהפער שנמצא במקצועות מסוימים בגילאים מסוימים בסקטור היהודי ובכלל בעולם.

ג'מאל זחאלקה: מתפתחת כאן תופעה שהיא, יש לשים אליה לב ולראות מה הסיבות שלה ואיך לפתור.

ג'מאל זחאלקה: לא רק שיש הבדל ברמת ההישגים בלימודים בבגרויות בין תלמידים יהודים וערבים, אצל הבנים זה הרבה יותר חמור.

ג'מאל זחאלקה: הרבה יותר חמור, לפי הנתונים.

ג'מאל זחאלקה: ביקשתי ממחלקת המחקר והמדע והמידע בכנסת לחקור את הנושא ויצא דו"ח שאני אומר לכם את השורה התחתונה שלו, אתם יכולים לקבל אותו, אני חושב שחולק כאן.

ג'מאל זחאלקה: השורה התחתונה שלו אומרת שבכל הגילאים, בכל המקצועות, ובכל התחומים, ההישגים של בנות הרבה יותר גדולים מהישגים של בנים.

ג'מאל זחאלקה: במיוחד בסקטור הערבי, זה הרבה והפערים הם גדולים יותר מאשר בסקטור.

כמאל דוגר: זה בכל המגזרים.

ג'מאל זחאלקה: כמאל, אני מבקש שלא תתערב בדברים שלי, וזה לא פותר שום בעיה, תן לי להציג את הדברים.

ג'מאל זחאלקה: תאמין לי, אני יודע לא פחות ממך ואני מצטנע כאן.

מסעוד גנאים: בסדר, הוא מחזק את העמדה שלך.

ג'מאל זחאלקה: זה קיים, אני אמרתי, אתה מצטט.

ג'מאל זחאלקה: אני אמרתי שזה קיים גם בציבור היהודי, אבל בסקטור היהודי הפערים הם הרבה יותר קטנים ויש מקצועות שאין בהם כמעט פערים או אפילו הבנים יותר טובים מהבנות.

ג'מאל זחאלקה: אבל למה, השאלה הגדולה, אנחנו עלינו כאן על בעיה, הדו"ח הזה, יש בו נתונים מהממים בחינוך האקדמי, בלימודים אקדמיים, הבנות הן 63% בערך, פי שניים מהבנים.

ג'מאל זחאלקה: פי שניים מהבנים.

כמאל דוגר: במוסדות החינוך בארץ.

ג'מאל זחאלקה: במוסדות החינוך בארץ.

ג'מאל זחאלקה: אפילו אם אתה לוקח מה שיש בחוץ-לארץ, זה עדיין הפערים לטובת הבנות וגם הקבלה בארץ יש לה גם, זה סימן למשהו.

ג'מאל זחאלקה: מה זה מבטא?

ג'מאל זחאלקה: למשל, בתעודות הבגרות, אני לוקח את הנתונים של משרד החינוך, למרות שאם אני לוקח את הנשירה, המצב יותר חמור.

ג'מאל זחאלקה: כי נשירת בנים ממערכת החינוך היא יותר גדולה היום.

ג'מאל זחאלקה: פעם היתה בעיה הפוכה, אפילו בנגב, גם פעם היה, הנשירה, ולכן אם אנחנו לוקחים לפי קבוצת גיל המצב יותר חמור מאשר הנתונים שהציג משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: אני רק רוצה להביא מספר נתונים, לסבר את האוזן.

ג'מאל זחאלקה: למשל, בשנה האחרונה, נתוני 2007.

ג'מאל זחאלקה: במגזר הערבי, 51.3 הצלחה של בנות, 34.8 הצלחה של בנים.

ג'מאל זחאלקה: איכות תעודת הבגרות.

ג'מאל זחאלקה: שנה לפני כן, כי אין נתונים, 40.7 הן מכשירה אותם להיכנס לאוניברסיטה, 27.5, זה לבנים.

ג'מאל זחאלקה: הפער של 13.2%.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, 40% כשרות להיכנס לאוניברסיטה ורק 27% מהבנים כשירים להיכנס לאוניברסיטה.

ג'מאל זחאלקה: הנתונים גם על החינוך היסודי.

ג'מאל זחאלקה: הבנתי שמשרד החינוך לא טיפל בבעיה, לא חשב עליה, לא היתה תוכנית, לא היו דו"חות, לכן הצעתי היא מאוד, אלא אם אני אשמע דברים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שצריך להקים באופן דחוף ביותר צוות ניתוח ופעולה, לבדוק את הנושא הזה, איך מטפלים בו, מה הסיבות שלו.

ג'מאל זחאלקה: אני עכשיו לא רוצה להקדים את העגלה לסוס, אבל יש פה מחשבות שונות מדוע זה קורה.

ג'מאל זחאלקה: יש גם נסיבות חברתיות שגם בהן משרד החינוך.

ג'מאל זחאלקה: משרד החינוך אחראי על החינוך, אפילו גם אם יש בעיות חברתיות, צריכים למצוא את הפתרונות בתוך המסגרת של הבעיות החברתיות.

ג'מאל זחאלקה: הוא לא יכול לתקן את כל החברה, אבל הוא יכול למצוא פתרונות שיביאו לזה.

ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו נשיג שוויון לבנים בחברה שלנו אנחנו נקדם, נקצץ את החינוך בצורה משמעותית ביותר, אני רוצה לשמוע ממשרד החינוך מה ידוע להם בנושא ומה הם מתכוונים לעשות.

יצחק תומר: אנחנו רושמים לפנינו את בקשתו של חבר הכנסת, אנחנו רוצים לבדוק את העניין, אין לנו כרגע, אנחנו לא רוצים לספר סיפורים.

יצחק תומר: שמענו את העניין, עבדאללה חטיב רשם את הנושא בפניו, אנחנו בהחלט נבדוק.

יצחק תומר: יש לנו פה את החומר, אנחנו בהחלט נבדוק ובאמת נתייחס.

יצחק תומר: אני לא יכול, לא רוצה סתם להשיב כרגע.

מסעוד גנאים: אני רוצה להגיד רק הערה אחת, אני יודע והאחריות היא משרד החינוך, נכון, אבל כפי שאמר חבר הכנסת ברכה וגם חבר הכנסת זחאלקה, וגם אנחנו, כחברה הערבית וכנציגים וכמורים, צריכה להיות איזה ביקורת עצמית וגם צריכים לבחון את עצמנו.

מסעוד גנאים: אני מסכם.

מסעוד גנאים: הוועדה רואה בדאגה את הפער בהישגי הבגרות בין התלמידים הערביים לבין היהודים בישראל וקוראת למשרד החינוך לפעול לצמצם את הפער הזה ולפעול למען שוויון בין מערכת החינוך במגזר הערבי למערכת המגזר היהודי, בכל התחומים.

מסעוד גנאים: ועדת החינוך, הוועדה, קוראת למשרד החינוך לפתור את בעיית המחסור בכיתות הלימוד וליצור אפיקים של שיתוף פעולה עם נציגי ונבחרי הציבור הערבי.

מסעוד גנאים: רשמנו את התשובה של משרד החינוך שהם יבדקו את נושא הפערים בין בנים ובנות.

מסעוד גנאים: תודה לכולם.