הוועדה המשותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט ולוועדת הכספים לפי חוק נכסים של נספי השואה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 2, 2009-07-28 08:30

דוד רותם: בוקר טוב, אנחנו קיבלנו את החומר שלכם.

דוד רותם: אני מבקש שאחד – תחליטו אתם מי זה יהיה, יש לי כמה שאלות, ואני רוצה תשובות בכן, לא, הסבר קצר, לא בהרצאות.

דוד רותם: אדוני יענה לי?

מנחם אריאב: האם אפשר יהיה לצרף את אלי שפניץ?

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: אני קיבלתי מכם לפני שבוע את המסמך הזה, שנקרא הצעת מסגרת תקציב לשנת 2009.

דוד רותם: אתמול או שלשום קיבלתי מכם את הנייר הזה.

דוד רותם: אני מבקש הסבר.

דוד רותם: בדף הישן מספר סידורי 1.1 - הוצאות שכר אגף איתור כתוב כך: מספר עובדים ב-2008 – 3, מספר עובדים ב-2009 – 4, תקציב מעודכן ל-2008 – 739,000, ביצוע מצטבר ליום 31/12 מבוקר – 684, הצעת תקציב 2009 – 839, ביצוע מצטבר ינואר עד יוני לא מבוקר – 393.

מנחם אריאב: זה המנכ"ל שייכנס לעבודה בשני לחודש.

דוד רותם: אני עובר לנייר החדש: סעיף 1 אגף איתור – ביצוע מצטבר ל-31/12/2008 – 336,000.

דוד רותם: אדוני שם לב שבטבלה הקודמת זה היה 684.

דוד רותם: ההבדל בין 336 ל-684 הוא כמעט פי שניים.

קריאה: צריך להוסיף את שכר המנהלים, מנהל אגף איתור.

דוד רותם: כמה מרוויח לחודש מנהל אגף איתור?

דוד רותם: כמה הוא הרוויח בפועל ב-2008?

אבישי אסרף: 348 – עלות מעסיק.

דוד רותם: ביצוע מצטבר ינואר עד יוני 2009 – 393 ו-203.

אבישי אסרף: ועוד 190.

דוד רותם: 190 לשישה חודשים ו-350 ל-12 חודשים זה לא פי שניים, משהו לא מסתדר לי.

אבישי אסרף: ההבראה של חודש יוני נכנסה לשכר, וזה על שנה שלמה, אז ה-190 משקף עלייה של עוד 10%.

דוד רותם: מספר העובדים בסוף שנת 2008?

אבישי אסרף: שלושה, זאת מחלקת האיתור.

דוד רותם: כתוב לי באגף איתור בנייר הזה 1.75.

אבישי אסרף: נכון, זה עובד שהתחיל לעבוד במאי.

אבישי אסרף: נותנים את הממוצע חלקי השנה.

דוד רותם: פה כתוב מספר עובדים, לא כתוב פה ממוצע עובדים.

אבישי אסרף: אני אומר שהעובד עבד שבעה חודשים במהלך 2008, אז אז לקחנו את חלקיות השנה שלו, לא אותו כעובד מלא לתקופה מלאה.

דוד רותם: אין שום בעיה, אבל איך זה מגיע בין 1.75 לשלושה?

דוד רותם: הא, זה גם המנהל?

אבישי אסרף: כן, בוודאי, זה המנהל ועוד שני עובדים.

דוד רותם: אם זה מנהל ועוד שלושה עובדים, אז מספר עובדים מצטבר שהיה צריך להיות זה 2.75 ולא שלושה.

דוד רותם: כתוב שמספר העובדים בפועל ינואר עד יוני 2009 – שניים.

דוד רותם: אם תוסיף את המנהל, זה שלושה.

דוד רותם: בנייר הזה כתוב ארבעה.

אבישי אסרף: זאת הצעת התקציב, ארבעה זאת הצעת תקציב.

דוד רותם: אנחנו כבר נמצאים היום בסוף 2009.

דוד רותם: עובד שם עובד או לא עובד עובד?

אבישי אסרף: אין ארבעה עובדים בפועל, יש שלושה עובדים.

דוד רותם: אין ארבעה עובדים בפועל.

דוד רותם: בתקציב לקחתם לפי ארבעה עובדים בפועל או לפי שלושה עובדים?

אבישי אסרף: התקציב תוכנן לפי ארבעה עובדים.

דוד רותם: זאת אומרת שהסכום שמופיע לי פה בהצעת תקציב 2009 – 839, מדבר על ארבעה עובדים כשבעצם יש רק שלושה.

אבישי אסרף: נכון.

דוד רותם: נניח שכל מה שאתם כותבים מדויק לגרוש, אנחנו כבר נמצאים היום באוגוסט 2009, לא השגתם את העובדים האלה, אז תורידו עכשיו בשני שליש את כל התקציב שלכם.

מנחם אריאב: יכול להיות?

דוד רותם: לא יכול להיות.

דוד רותם: מר אריאב, אנחנו צריכים לאשר תקציב, אנחנו צריכים להיות אנשים אחראים.

דוד רותם: אם בפועל אתה עד היום תכננת מהתחלת השנה על ארבעה עובדים אל העסקת רק שלושה, התקציב שלך אוטומטית בסעיף הזה יורד ברבע.

מנחם אריאב: אנחנו נמנענו מלהוסיף עובדים, כי לא ידענו מה מצב התקציב.

דוד רותם: נכון, אבל אם אני אאשר לך עכשיו 839,000 שקל בסעיף הזה, אני משאיר אותך עם עודף לא נצרך.

מנחם אריאב: - - - בקופה או מוחזר למקור, אין לנו בעיה.

מנחם אריאב: עשינו את זה, קיבלנו מהממשלה 20 מיליון שקל, נשאר עודף, החזרנו לממשלה.

דוד רותם: אני מצאתי סתירות כאלה בכל הסעיפים לכל האורך.

דוד רותם: אני רוצה לשאול אתכם שאלה מאוד פשוטה.

דוד רותם: אתם מבקשים תקציב של 22 מיליון שקל.

דוד רותם: אני רציתי להוריד לכם שלושה מיליון שקל מהתקציב, חבר הכנסת בילסקי לחץ עלי.

זאב בילסקי: עוד לפני כן אני רוצה שתהיה מסקנה ראשונה.

זאב בילסקי: היושב-ראש הזה קורא כל שורה, יש לנו בעיה.

קריאה: אין שום בעיה, אנחנו לא מסתירים דבר.

זאב בילסקי: אז בואו ניקח את זה בחשבון קודם כל לפעם הבאה.

אברהם רות: זה רק לטובתו.

זאב בילסקי: תאמין לי, לטובתו או לא לטובתו, זה לא לטובת החברה.

זאב בילסקי: תאמין לי, הוא קורא כל מסמך ומשווה מה שהוא קיבל בשבוע שעבר, אז קשה לו להבין תנודות של עובדים בין שבוע.

אברהם רות: מר בילסקי, אתה מכיר את הטענות כלפי הכנסת.

אברהם רות: אם עושים עבודה יסודית, אנחנו צריכים - - -

דוד רותם: לא, אתם לא, אבל בילסקי מערער על זה, אתה מבין?

דוד רותם: איך הוא אמר?

דוד רותם: הוא לא אמר שלכם יש בעיה, הוא אמר: לנו יש בעיה עם יושב-ראש שקורא כל שורה.

אברהם רות: לי אין.

אברהם רות: אני מבקש להגיד לך שלי אין בעיה.

ציון פיניאן: יש יושבי-ראש שקוראים רק את השורה האחרונה.

דוד רותם: אני רוצה לשאול אתכם שאלה.

דוד רותם: אני רוצה להוריד לכם מהתקציב המוצע על ידכם שני מיליון שקל, כאשר אני אומר לכם מראש - אני רוצה מכם דיווח לא מבוקר, אבל כל חודש, תשלחו לי: אדוני, אלה היו ההוצאות החודש.

דוד רותם: אם יתברר בעוד חודשיים שאתם הגעתם למצב שאתם על סף מצב שאתם צריכים לסגור את החברה, אתם תגישו בקשה, אני תוך שלושה ימים אבדוק אותה ותוך שלושה ימים תתקיים ישיבה שבה אני אאשר לכם את ההגדלה - -

מנחם אריאב: יושב פה מנכ"ל שנכנס לעבודה בעוד שבוע, בעזרת השם.

מנחם אריאב: אני בחברה שלושה חודשים.

מנחם אריאב: תן לנו את הקרדיט הזה שלא נבזבז כספים.

דוד רותם: אתה מבקש ממני קרדיט מכאן ולהבא.

דוד רותם: אני לא מדבר על מכאן ולהבא, אני מדבר על העבר.

מנחם אריאב: אבל זה ב-2009.

דוד רותם: אבל 2009 כשאתה עד אוגוסט לא העסקת את העובדים האלה.

דוד רותם: למה שאני אתן לך על זה כסף?

דוד רותם: אבל אתה לא העסקת אותם.

מנחם אריאב: אבל אדוני, אנחנו עומדים במערכה אדירה עם הבנקים.

דוד רותם: שלא יהיה לך שום ספק, לכן אני לא נגעתי ולא אמרתי.

דוד רותם: הרי היו פה חברים שאמרו לי: עזוב, תוריד בסעיף הזה, תוריד בסעיף הזה.

דוד רותם: אני לא אגע לך בסעיפים, אני לא אקבע לך איך אתה תעבוד.

דוד רותם: אומר לך שוב, אני צריך לגלות גם אחריות.

מנחם אריאב: בהחלט.

דוד רותם: אני לא יכול להתעלם מהעובדה שאני רואה תקציב של 839, שאני יודע שלא תוציא, משום שגם אם מחר תיקח עוד עובד, מינואר עד אוגוסט כבר לא תוציא את הכסף הזה.

דוד רותם: אתה לא תיקח עכשיו עוד חמישה עובדים כדי שיהיה לך ממוצע.

מנחם אריאב: מאחר שוויתרת לזאב על מיליון, תוותר לי עוד על מיליון, תוריד רק מיליון אחד.

דוד רותם: יוצא מן הכלל, אתה מבין?

דוד רותם: ואחר כך יבוא המנכ"ל החדש ויגיד לי: שמע, ויתרת לאריאב וויתרת לזה, ותר גם לי.

מנחם אריאב: אנחנו עובדים ביחד.

דוד רותם: אני אגיד לך מה אני אעשה, אני אעשה ביניכם שותפות.

אברהם רות: אני מוותר, רק תאשר.

דוד רותם: אני אעשה ביניכם שותפות מאוד פשוטה.

דוד רותם: אני רוצה להוריד שלושה מיליון, חבר הכנסת בילסקי מוותר על המיליון שלו, אתה רוצה מיליון, אני אוריד מליון וזה יהיה שני מיליון.

דוד רותם: אני את חבר הכנסת בילסקי אשכנע לוותר על המיליון שלו.

מנחם אריאב: לא, זה לא ילך, כי אני מכיר את חבר הכנסת בילסקי.

דוד רותם: אני לא אשכנע אותו?

מנחם אריאב: לא, אנחנו ניהלנו רשויות מקומיות שלא היו בגירעון מעולם.

דוד רותם: בילסקי, כמה אני צריך להוריד להם מהתקציב?

דוד רותם: אתה יודע מה?

דוד רותם: אתה תחליט.

זאב בילסקי: אני חושב שמידת הרחמים – אנחנו עכשיו ערב תשעה באב.

דוד רותם: על מי אתה מרחם?

דוד רותם: אני מרחם על מיליוני שקלים.

זאב בילסקי: זה נכון, אבל אני גם רואה את העניין כולו, ואני יודע שליושב-ראש חשוב הנושא כולו.

דוד רותם: מאוד חשוב לי, אבל אני חייב להעמיד אותם במבחן.

דוד רותם: לא רק זה, גם אמרתי להם שאם יהיה חסר להם כסף, אני מאריך להם.

דוד רותם: אני קראתי הרבה מאזנים בחיים שלי וקראתי הרבה תקציבים בחיים שלי.

דוד רותם: אני לא יודע להגיד לכם, אם תקציב המדינה היה מוגש בדרך הזאת, מה היה קורה אתו, אני לא מדבר על חוק ההסדרים.

מנחם אריאב: לכן אני מבקש מידת הרחמים - לאפשר לנו להיכנס לעבודה, תקבל דיווח כל חודש, ובמידה ותישאר יתרה, היא תישאר.

זאב בילסקי: נכנס גם מנכ"ל חדש, שאנחנו מאמינים בו.

זאב בילסקי: הרקורד שלו עד עכשיו הוא ללא דופי.

זאב בילסקי: אדוני היושב ראש, אם תספק בהצהרתו של היושב ראש ובכך שאנחנו נקבל דוח חודשי לגבי ההוצאות של החברה, נשמור לעצמנו את הזכות, במידה שאנחנו רואים שזה לא הולך בכיוון שהיושב-ראש התווה, לקרוא להם מחדש, אבל לוותר להם על מיליון שקל.

דוד רותם: מיליון זה לא כלום.

דוד רותם: ..

זאב בילסקי: כמה אנשים אתה מכיר במשק הישראלי שעושים ברבע שעה מיליון שקל?

דוד רותם: אני לא מבין, אתה מקבל אחוזים או אני מקבל אחוזים?

דוד רותם: אם היינו מקבלים אחוזים, הייתי עומד על ארבעה מיליון שקל.

מנחם אריאב: גם אני לא.

מוריה כהן בקשי: את עיקר הדברים אמרתי בישיבה הקודמת ואת השאלות שהיו לנו.

מוריה כהן בקשי: אני חושבת שצריך לקחת אותם באיזה שהוא מקום בחשבון ואת נושא הביצוע גם כן.

מוריה כהן בקשי: אם אני מסתכלת, למשל, על נושא הפרסום וההסברה, כשברמה העקרונית הפריע לנו נושא הלובינג ויחסי הציבור, אני רואה שהביצוע בפועל היה 373,000 שקל, ואני שמחה שהוא לא היה הסכום שכתוב פה, השאלה היא איך לוקחים בחשבון את הפער בין 373 למיליון 776,000.

מוריה כהן בקשי: אם זה כפול, זה צריך להיות 700,000 ולא מיליון 700,000.

מוריה כהן בקשי: אני שמחה על זה, כי זה סעיף שהערנו עליו.

מוריה כהן בקשי: אני אומרת שבסך הכל אני לא רוצה להתחשבן, אני משאירה את זה לשיקול דעת הוועדה.

דוד רותם: אני לא אכנס לאיזה סעיף.

דוד רותם: יכול להיות שצריך עכשיו יותר לובינג או פחות לובינג.

מוריה כהן בקשי: אני נותנת את זה רק כדוגמה.

דוד רותם: אני מוכרח לומר, שאני מקווה שהעובדה שהוציאו עד היום רק 390,000 שקל במקום 1,700,000 זה בגלל שאריאב נכנס לתמונה, והוא יודע לשמור על כסף.

דוד רותם: אני מקווה שגם הוא וגם המנכ"ל החדש ימשיכו לשמור על הכסף.

דוד רותם: לכן אריאב, אנחנו נעשה פשרה.

מוריה כהן בקשי: לא, אני לא עומדת על סכום זה או אחר.

דוד רותם: אתם תקבלו יחד, אתה ובילסקי, 1,250,000.

דוד רותם: אין מה לעשות, אני אומר לך שאני עושה את זה בלב כבד, ואין לי טענות אליך.

מנחם אריאב: אני מאמין לך, אבל - - -

זאב בילסקי: אני מקווה שגם אין לך טענות כלפיי.

דוד רותם: אין לי גם טענות אליך.

דוד רותם: כאשר אני בשבוע האחרון קראתי ארבעה מסמכים, שהדמיון ביניהם הוא רק דמיון, אני רוצה שאתה תעשה סדר.

דוד רותם: אני כבר אומר לכם, שהתקציב הזה הוא לא בסיס לתקציב 2010 – שיהיה ברור, הוא לא בסיס, כי אתם תבואו אלי לפני 2010, אתם תבואו בסוף 2009, ואני ארצה מכם לראות ביצוע ואני ארצה לראות הערכות ואני ארצה לראות איפה עשיתם חיסכון ואיפה בזבזתם כספים, ואז אנחנו נדון בתקציב 2010.

צבי קנור: כפי שאמר אריאב, גם הוא חדש ואני הרבה יותר חדש.

צבי קנור: שנינו אמונים על שמירת הכסף.

צבי קנור: יש לי רקע בחברות ציבוריות, גם אני יודע לקרוא מאזנים.

צבי קנור: אני ער לכל ההערות שהוועדה הזאת העירה לחברה.

צבי קנור: כולנו מתכוונים לעשות את המקסימום כדי לבזבז כמה שפחות, אבל בסוף לחברה הזאת יש מטרה, מטרה קדושה שצריך להביא אותה לידי מימוש.

צבי קנור: אנחנו נעשה הכל כדי להגיש לכם תקציב קוהרנטי לחלוטין, שלא יהיו בתוכו סתירות.

צבי קנור: אני שמעתי את הניתוח שנאמר מפה ונאמר משם.

צבי קנור: גם אני רציתי לבקש שתיתן לנו את האפשרות לא להפחית כל כך הרבה, אלא רק להפחית מיליון אחד, כי כמו שאמרת, אתה תקבל דיווח חודשי, כך שתהיה עם היד על הדופק.

צבי קנור: כמו שהיה בשנה חולפת שנשאר כסף והתקציב והוחזר, אין לנו שום אינטרס לבזבז על דבר, יש לנו אינטרס אחד ויחיד, שזה לעשות את מלאכתנו.

צבי קנור: אני מוכרח לציין איזה מאבקים עומדים בפני החברה, על אחד מהם אתם יודעים כי הוא היה לאחרונה.

צבי קנור: כל המאבקים האלה בסוף דורשים את מיטב המוחות, את מיטב האנשים, כדי להשיב את הכספים.

צבי קנור: אם מנחם הצליח לשכנע אותך להוריד שני מיליון, אני מבקש בשבילי שזה יהיה רק מיליון אחד, ויש לך מנדט כל חודש לקבל את הדוחות ולראות שאנחנו אמנם עומדים בתקציב.

ציון פיניאן: מהיכרותי את היושב-ראש החדש, מנחם אריאב, שכני בנצרת עלית - דרך אגב, הוא ראש העיר היחיד שתמיד היה בזכות, כולנו היינו בחובה.

דוד רותם: אני אגיד לך משהו – אבא שלי, זכרונו לברכה, היה הרבה שנים במשרד הפנים.

דוד רותם: בזמנו, כשהנהיגו את פרס הרשויות המקומיות, מי שקיבל את הפרס היה מי שלא היה בגירעון.

דוד רותם: אז הוא תמיד היה צוחק ואומר לי: תראה כמה ראשי העיר לא מבינים איך עובדים, בא אלי ראש עיר עם גירעון של חמישה מיליון ובוכה, אז אני מכסה לו חמישה מיליון.

דוד רותם: כשהוא בא אלי בלי גירעון, אני נותן לו 200,000.

דוד רותם: עכשיו תגיד לי מי יותר חכם.

מנחם אריאב: מכובדי, 32 שנה לא היה גירעון בעירייה שקלטה, יחסית, הכי הרבה עולים בארץ.

דוד רותם: זה אומר שהשירותים היו לקויים.

דוד רותם: ..

מנחם אריאב: גם יכול להיות.

מנחם אריאב: ..

ציון פיניאן: מכיוון שאתה התנית תנאי שהוא חשוב מאוד, דיווח חודש, ואתה עם היד על הדופק, ומהיכרותי אתך בארבעה חודשים – שזה בשבילי כמו 40 שנה - אני חושב שאתה לא תוותר.

ציון פיניאן: אני מכיר אותך היטב, אתה לא תוותר, תמשיך להיות עם היד על הדופק, ויהיה קשה לסבן אותך.

אברהם רות: אני רואה את כל הגישה של הוועדה וגם של יושב-הראש באופן חיובי מאוד.

אברהם רות: אני חושב שוועדת החוקה, חוק ומשפט יכולה לעזור לחברה לא רק לבקר ולהוריד, אלא גם לעזור לחברה בצורה מרחיקת לכת.

אברהם רות: אנחנו זקוקים לעזרה הזאת, כי נגדנו עומדים כל הגורמים, כולל משרד המשפטים, שבמשך 70 שנה לא החזיר רכוש ועיכב.

אברהם רות: למעשה, חוקקו את החוק רק בגלל משרד המשפטים.

אברהם רות: קשה מאוד לקבל את הדברים האלה.

דוד רותם: משרד המשפטים לא עומד נגדכם.

דוד רותם: בואו לא נשכח שמשרד המשפטים זה האבא והאימא שלכם.

אברהם רות: אני לא נכנס לוויכוח הזה, אני רק רציתי לומר שני דברים, אם תרשה לי.

זאב בילסקי: יש משפט שאומר: כל המוסיף גורע.

זאב בילסקי: אנחנו נמצאים עכשיו באזור טוב, אם עכשיו היושב-ראש ישנה את דעתו.

זאב בילסקי: ..

אברהם רות: רציתי רק להביא שני נתונים לידיעתכם.

אברהם רות: יש פה "הצהרת טרזין".

אברהם רות: אני כבר הזכרתי בפראג, שגם מדינת ישראל עכשיו חתמה על ההסכם.

אברהם רות: כתוב פה שמחקר על תמונה אחת זה 800,000 דולר.

אברהם רות: שם הצהירה מדינת ישראל שיש 800,000 ספרים שמדינת ישראל קיבלה אחרי המלחמה, רכוש יהודי שלא הוחזר, וזה סעיף שעוד לא נגענו בו בכלל.

דוד רותם: איזה ספרים?

אברהם רות: ספרים עתיקים מספריות, מכל מיני מקומות, ובחלקם הגדול בארגזים בארכיון הלאומי, חלקם באוניברסיטאות ואיש לא יודע.

דוד רותם: ספרים נמצאים בארגזים 60 שנה בארכיון הלאומי?

אברהם רות: הצהרה בטרזין של מי שהיה ראש הארכיון הלאומי.

קריאה: זה עוד מיליון.

אברהם רות: אני לא מדבר על כסף.

אברהם רות: אדוני, יש לנו עוד מה לעשות.

אברהם רות: יש תמונות במוזיאון, שמתלוננים שאנחנו במדינה לא עושים דבר.

אברהם רות: אני לא נכנס עכשיו לעניין של מיליון, שני מיליון.

אברהם רות: אני עוזב עוד מעט את התפקיד ואני משאיר את זה לאנשים נאמנים, אבל אני חושב שאם הוועדה הזאת תתמוך בחברה ותיתן לנו את העזרה, יחזירו רכוש שדוד, הכל רכוש שדוד של יהודים, לא של גויים, ואנחנו נגיע רחוק מאוד.

דוד רותם: כשאתה אומר שיש בארכיון הלאומי ארגזים עם ספרים, זה בדוק?

אברהם רות: כן אדוני, זה בדוק.

אברהם רות: מי שעמד בראש הארכיון הלאומי הצהיר בפראג ונתן הרצאה בנושא.

אברהם רות: הוא דיבר על 200,000 ספרים שהם בכלל בתוך ארגזים ועוד 600,000.

אברהם רות: החברה לא ידעה, רק שעכשיו נצטרך להתחיל לטפל בזה.

דוד רותם: אם יש 600,000 ספרים באוניברסיטאות, זה בסדר גמור.

דוד רותם: יכול להיות שזה של הסבא שלי, אבל אם ישבו סטודנטים במשך 60 שנה ולמדו מהספרים האלה, זה יותר חשוב מאשר שהספר ישכב אצלי בבית ויעלה אבק.

דוד רותם: יש קבוצה שהיא מאוד מכובדת, שכל פעם שמישהו יושב שבעה, הם באים לנחם, והם בדרך כלל יוצאים משם עם ספר או שניים, אבל אם יש 200,000 בתוך ארגזים, זה דבר שהוא מאוד חמור.

קריאה: אני לא יודע באיזה חברה אדוני מסתובב - - -

דוד רותם: יש ספריות שלמות שנבנות כך.

דוד רותם: זה מאוד מעניין, הגברת בקשי, את יודעת על זה?

אברהם רות: אני מבקש שהמנכ"ל החדש והיושב ראש יטפלו בנושא וידווחו על זה לוועדה תוך חודשיים, שלושה חודשים, כי אני חושב שהנושא חייב לקבל טיפול.

מוריה כהן בקשי: בגלל זה קמה החברה, בפירוש בשביל לאתר את הדברים האלה.

אורי אורבך: - - הספרים שמעלים אבק, יש לך חשבונות בנק שמעלים ריבית בבנקים.

דוד רותם: רבותיי, אני שוב חוזר ואומר: כסף ששוכב בבנקים, כמו שאתה אומר, הוא מעלה ריבית.

דוד רותם: ספרים ששוכבים בארגזים - -

קריאה: מעלים אבק.

דוד רותם: אפילו לא אבק, העש אוכל אותם כבר.

אברהם רות: הוא אמר את זה, הוא אמר שלא משמרים.

דוד רותם: זה דבר נוראי.

דוד רותם: אז מה אנחנו נעשה, בילסקי?

קריאה: נלך לקראתם.

דוד רותם: רק שתדעו לכם דבר אחד – זה דבר שבדרך כלל לא קורה לי, אני איש רע.

דוד רותם: אלה הצליחו לכופף אותי.

צבי קנור: דרך אגב, זה מעיד על חוסן.

דוד רותם: זה מעיד על חוסן?

דוד רותם: כשנשברים אתה אומר.

דוד רותם: אני אומר לכם שוב, יורד מיליון שקל, כי זה מה שאמר חבר הכנסת בילסקי, וזה על אחריותו, וזה בפרוטוקול, אבל אני אומר לכם שוב שאני רוצה חודש בחודשו דיווח על הוצאות בפועל.

דוד רותם: אני רוצה להודיע לכם שבשנת 2010 אני מבקש שהתקציב יוגש - - -

מנחם אריאב: יוקטן?

דוד רותם: יוקטן?

דוד רותם: בוודאי צריך להקטין, הרי הכסף הזה צריך ללכת ליורשים וגם לניצולים, לא צריך לבזבז אותו.

דוד רותם: אני מבקש שתקציב 2010 יהיה בנוי בצורה מסודרת.

דוד רותם: אני רוצה שתגישו אותו בתחילת דצמבר, כדי שבתחילת 2010 - -

זאב בילסקי: לא, לפני דצמבר, לא נספיק.

דוד רותם: רבותיי היקרים, את תקציב 2010 – אם אני אגיד להם להגיש את זה שלושה חודשים מראש, פירושו של דבר, שיש להם חודש להכין אותו, אתה יודע מה אתה תקבל?

זאב בילסקי: מה הבעיה בשבילם?

זאב בילסקי: זאת חברה יעילה.

צבי קנור: בנובמבר.

דוד רותם: באחד בנובמבר.

דוד רותם: תגישו אותו בזמן, כי הרי אתם יודעים שאנחנו נשאל שאלות, ואצלכם השאלות והתשובות הולכות וחוזרות.

צבי קנור: במהלך נובמבר אתם תקבלו.

דוד רותם: כדאי לכם להגיש אותו, כדי שאני לא אצטרך לשאול שאלות, כי כל פעם שאני שואל שאלות, אתם מגישים מסמך סותר.

דוד רותם: אם כך, אנחנו מאשרים את תקציב החברה בסך 20,949,000 שקל.

דוד רותם: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.