ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 54, 2009-07-27 09:00

דוד אזולאי: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר היום הצעת חוק מתן אזרחות של כבוד לחללי מלחמת הקוממיות, התשס"ט-2009, של חבר הכנסת זבולון אורלב.

זבולון אורלב: מדינתנו לא נולדה בלידה טבעית.

זבולון אורלב: קדמה להקמת המדינה מערכה צבאית קשה וארוכה.

זבולון אורלב: עיקרה התחיל עם החלטת האומות המאוחדות בדבר הקמת מדינת ישראל ב29.11.47.

זבולון אורלב: זה נחשב למועד ההתחלתי של מלחמת הקוממיות.

זבולון אורלב: מאותו מועד ועד להקמת המדינה בה' באייר תש"ח נפלו קורבנות.

זבולון אורלב: הקורבנות לא נחשבו לאזרחי מדינת ישראל אף על פי שהם עשו את המעשה האזרחי הנעלה ביותר, שזה לחרף את נפשם, להשליך את נפשם מנגד ולמסור את נפשם לתקומת מדינת ישראל.

זבולון אורלב: החוק הזה בא להשלים חוב של כבוד לאותם חללי מלחמת הקוממיות.

זבולון אורלב: אני מודה שהתעוררתי לנושא רק בעקבות פנייה שקיבלתי.

זבולון אורלב: התברר לי שיש התכתבות מאוד ענפה בין משרד הביטחון למשרד הפנים בדבר הזה, כשמשרד הביטחון ביקש למצוא פתרון.

זבולון אורלב: בהתייעצות עם הלשכה המשפטית של הכנסת מצאנו את הפתרון של אזרחות של כבוד.

זבולון אורלב: זאת ההזדמנות להודות ליועץ המשפטי של הוועדה, תומר רוזנר, ולגלעד על הפתרון הזה.

זבולון אורלב: אני לא הכי שלם עם הפתרון הזה, אבל מבחינה משפטית אי אפשר לעשות יותר מאשר הדבר הזה.

זבולון אורלב: אני ביקרתי בחופשת הפסח עם ילדיי ועם נכדיי בצפון.

זבולון אורלב: בין היתר ביקרתי במצודת כוח שנמצאת בין רמות נפתלי לרמים.

זבולון אורלב: במקום יש בית עלמין צבאי קטנטן לאותם 28 חללים שנהרגו בהתקפה הזאת, כשבראשם דודו מהשיר "הערב יורד".

זבולון אורלב: לחלקם יש מצבות של צה"ל עם מספר אישי.

ישי יודקביץ: מספר אישי זה לא תעודת זהות.

זבולון אורלב: מצד אחד הם חללי צה"ל עם כרית של חללי צה"ל, סמל צה"ל, דרגה ומספר אישי, ומצד שני אין להם קשר אזרחי, אין להם אזרחות, הם לא שייכים למדינת ישראל.

זבולון אורלב: זה מצב אבסורדי.

זבולון אורלב: אותו דבר גם לוחמי הל"ה.

זבולון אורלב: אני יכול למנות כאן קבוצות שלמות של לוחמים מאוד מפורסמים שאנחנו גדלים על האתוס שלהם ומחנכים דורות שלמים על מורשת הקרב שלהם.

זבולון אורלב: גוש עציון נפל ביום הכרזת המדינה.

זבולון אורלב: ימים ספורים לפני כן מחלקת הל"ה ניסתה להגיע.

זבולון אורלב: לצערנו כולם נפלו.

זבולון אורלב: כל שנה אנחנו מקיימים אזכרה.

זבולון אורלב: כשהייתי שר רווחה ייצגתי את המדינה באזכרה .

זבולון אורלב: מבחינתנו הם קדושים שנפלו על תקומת המדינה, מבחינת מערכת הביטחון הם חלק מהנופלים ואילו החלק האזרחי לא מכיר בהם.

זבולון אורלב: מנתונים שמסרו לי עולה שמדובר ב-136 חיילי מלחמת הקוממיות.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם הנתון הזה נכון.

זבולון אורלב: אני לא זוכר מאיפה לקחתי את הנתון.

זבולון אורלב: יכול להיות שלקחתי אותו ממערכת הביטחון, מאחד המכתבים של מערכת הביטחון למשרד הפנים.

זבולון אורלב: אין כאן השלכות תקציביות, אין כאן השלכות של הוצאות כספים.

זבולון אורלב: אני מבין שהזכויות שלהם מעוגנות בכך שהם חיילי צה"ל.

זבולון אורלב: אני מבין שמדובר באנשים שנפלו לפני למעלה מ-61 שנה.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם יש מישהו שזכאי לעניינים כספיים.

זבולון אורלב: מדובר פה בחוב של כבוד.

זבולון אורלב: אני מאוד מקווה, אדוני היושב-ראש, שנוכל לאשר את זה היום לקריאה ראשונה על מנת למלא את החוב הזה של כבוד לנופלים.

דוד אזולאי: בהזדמנות הזאת אני חושב שצריך להוקיר תודה לחבר הכנסת אורלב על חוק חשוב.

דוד אזולאי: יש פה הוקרת תודה וכבוד לאותם נופלים.

דוד אזולאי: בדרך כלל כאשר חבר כנסת מציע חוק תמיד שואלים מי מרוויח מהחוק.

דוד אזולאי: פה אפשר להגיד שמדובר בחסד של אמת.

דוד אזולאי: יש כמה סוגים של חסדים.

דוד אזולאי: יש אדם שעושה חסד בשביל לקבל בתמורה טובת הנאה כלשהי, יש חסד של אמת שאין בו שום טובת הנאה.

דוד אזולאי: זה בעיקר כאשר עושים חסד עם המתים שאז אין שום טובת הנאה כי אין אפשרות שהם יחזירו לך.

דוד אזולאי: פה מדובר בחסד של אמת שהולכים לעשות עם אותה קבוצה שבוודאי ובוודאי תרמה להקמתה של מדינת ישראל.

דוד אזולאי: טוב עשה חבר הכנסת אורלב שלקח את הנושא הזה בידיים.

דוד אזולאי: הממשלה אפילו לא מתנגדת.

אביטל שטרנברג: הממשלה תומכת בהצעת החוק.

אביטל שטרנברג: אני רוצה להעיר מספר הערות נוסח.

אביטל שטרנברג: חוק דומה הוא חוק זיכרון השואה והגבורה יד ושם.

אביטל שטרנברג: סעיף 2(4)א עושה אבחנה בין המונח "אזרחות זיכרון" שניתן לאנשים שנפלו, לבין אזרחות כבוד שניתנה לאנשים חיים.

אביטל שטרנברג: אני מציעה לוועדה ללכת על אותו קו ובענייננו לדבר על אזרחות זיכרון.

אביטל שטרנברג: הנושא הבא הוא הגדרת החללים.

אביטל שטרנברג: כאן אני מבקשת שתשמעו את נציג משרד הביטחון.

אביטל שטרנברג: בסעיף 3 סיפה אני מציעה לומר סדרי הענקת אזרחות הזיכרון של חלל מלחמת הקוממיות, כי אחרת משתמע שהאזרחות מוענקת לקרובי המשפחה ולא לחלל.

ישי יודקביץ: לפי הנוסח שמוצע על ידי היועץ המשפטי לוועדה, משרד הביטחון צריך להתחיל תהליך עבודה.

ישי יודקביץ: יש לנו באגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון רשימה של חללי מלחמת העצמאות.

ישי יודקביץ: אנחנו יודעים מי נפטר ונהרג מ-30 בנובמבר 1947 עד 31 בדצמבר 1948, שזאת ההגדרה בחוק משפחות חיילים שנספו במערכה בתקופת מלחמת העצמאות.

ישי יודקביץ: את הרשימה הזאת אנחנו יכולים לשלוח מחר בבוקר למשרד הפנים.

ישי יודקביץ: משרד הפנים צריך לעשות את ההשוואה כדי לראות למי מהם יש אזרחות ולמי אין.

ישי יודקביץ: יש לנו את התקופה עד 14 במאי 1948.

ישי יודקביץ: אני מניח שבתקופה הזאת חלק מהחללים היו תושבי המנדט.

ישי יודקביץ: אני מניח שגם הבריטים ניהלו מרשם אוכלוסין.

ישי יודקביץ: אני לא יודע מה היה המעמד האזרחי של תושבי היישוב.

ישי יודקביץ: אנחנו יודעים שבנובמבר 1948 היה מפקד האוכלוסין הראשון של המדינה.

ישי יודקביץ: לקראת הכנסת הראשונה עשו את המרשם.

ישי יודקביץ: מבחינה ערכית משרד הביטחון ומחלקת הנפגעים בצה"ל לא עוסקים במעמד האזרחי של החלל.

ישי יודקביץ: די לנו שהוא חלל צה"ל, מוכר ומטופל ככל האחרים ללא הבדל מעמד.

ישי יודקביץ: זה עולה בשנים האחרונות בכל ההצעות שמוצעות פה בוועדת הפנים לגבי מעמד אזרחי של חללים, קבלת אזרחות של קרובי משפחה של חללים וכיוצא בזה.

ישי יודקביץ: אנחנו לא מתעניינים מי תושב, מי אזרח, מי תושב ארעי.

ישי יודקביץ: צה"ל לא מגייס מזה 7 שנים מישהו שהוא לא אזרח.

ישי יודקביץ: אני מדבר על התקופה ההיא.

ישי יודקביץ: בתקופה ההיא היו מצבים שאנשים ירדו מהספינות, נשלחו לטירונות קצרה וישר לקרבות.

ישי יודקביץ: המספר שדובר עליו בדברי ההסבר הוא 133 חיילים שמקום קבורתם לא נודע.

ישי יודקביץ: יכולים להיות מצבים של חללים שמקום קבורתם נודע אבל אין להם את האזרחות.

ישי יודקביץ: זה הכל הצלבת נתונים בין המאגר של משרד הביטחון למאגר של משרד הפנים.

ישי יודקביץ: ההצעה שלי הייתה שהחלל יוגדר כמי שהוכר לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה.

ישי יודקביץ: אנחנו נעביר את הרשימה למשרד הפנים.

ישי יודקביץ: משרד הפנים יבדוק למי מהם יש תעודת זהות.

ישי יודקביץ: יש מצבים שאין קרובי משפחה להעניק להם.

ישי יודקביץ: אולי צריכה להיות סוג של מודעה ברשומות או בציבור.

זבולון אורלב: חלל צה"ל מפורסם ברשומות?

ישי יודקביץ: לא.

זבולון אורלב: כל מי שנפל מאז הכרזת האו"ם מוכר כחלל צה"ל?

ישי יודקביץ: לא, יש את האזרחים.

ישי יודקביץ: יש אזרחים שנהרגו במהלך המלחמה.

דוד אזולאי: האם יש לכם נתונים בכמה אנשים מדובר?

ישי יודקביץ: יש לנו נתונים לגבי החיילים ולגבי המחתרות, אין לנו נתונים לגבי האזרחים שנהרגו במלחמת העצמאות.

זבולון אורלב: אתה מדבר על נפגעי פעולות איבה.

תומר רוזנר: לוחמי גוש עציון לא היו חיילים.

תומר רוזנר: הם חוילו אחרי מותם.

דוד אזולאי: מה עם אותם ילדים שהשתתפו?

זבולון אורלב: אני חושב שצריך לדבר על ההגדרה המרחיבה של נפגעי פעולות איבה.

זבולון אורלב: שיירת הדסה זאת דוגמה מצוינת.

זבולון אורלב: הרופא לא היה רופא גדודי, הוא היה רופא בהדסה.

זבולון אורלב: הוא נרצח רק בגלל שזה היה חלק מהמאבק.

עמוס ארבל: הסוגיה הזאת מתגלגלת לפתחנו מזה מספר שנים.

עמוס ארבל: לצערנו הרב הסוגיה הזאת לא באה לידי פתרון מוסדי, מערכתי, ממלכתי אצלנו באופן עצמאי כמשרד הפנים.

עמוס ארבל: אנחנו שמחים על ההתקדמות בתהליך.

עמוס ארבל: יש תכתובת רבה ומגוונת של אנשים פרטיים וגופים ממלכתיים שלא הביאו את הסוגיה לידי פתרון.

עמוס ארבל: אנחנו שותפים לתהליך שאכן צריך לתת פתרון לקבוצה הייחודית הזאת בצד הערכי ובצד של חסד של אמת.

עמוס ארבל: אנחנו לא חושבים שנכון לפתוח או לעשות בחוק האזרחות על מנת לתת פתרון לקבוצה הזאת, אלא לתת לה פתרון ייחודי בהגדרה של חלל זיכרון, אזרחות של כבוד, אזרחות של זיכרון.

עמוס ארבל: חוק האזרחות כמו שקיים היום לא מאפשר מתן אזרחות כזאת או אחרת לקבוצה הזאת.

דוד אזולאי: בשביל זה יש את החוק הזה.

עמוס ארבל: בהתאם לכך אנחנו נדרשים לתת תיקון או משהו נוסף אחר לטובת הקבוצה הייחודית הזאת.

עמוס ארבל: אוכלוסיות אחרות אינן מופיעות במרשם האוכלוסין של מדינת ישראל כתושבים או כאזרחים.

עמוס ארבל: מן הסתם הן אלו שנופלות כאן בין הכיסאות ועליהן אנחנו מדברים.

עמוס ארבל: מי שיכול להוביל את הקבוצה הזאת של שם ברמה הפרטנית זה רק משרד הביטחון.

דוד אזולאי: חשוב ללכת על ההגדרה המורחבת כי אחר כך ייוצר מצב שאנשים יבואו ויגידו למה הם לא נכללו.

דוד אזולאי: אסור לנו להגיע למצב הזה.

דוד אזולאי: צריך ללכת על ההגדרה המורחבת.

דוד אזולאי: אני בטוח שאין פה אלפים, מקסימום יש פה מאות שנכללים בתוך החוק הזה.

עמוס ארבל: זה לא גורר אחריו כל מיני הוצאות תקציביות כאלו ואחרות.

עמוס ארבל: אני בדעה של כבוד היושב-ראש להרחיב את הקבוצה.

דוד אזולאי: זה אחד המקרים שלגביהם אסור להיות קמצנים, צריכים להיות רחבי לב, במיוחד כשזה לא עולה כסף.

עמוס ארבל: יש אצלנו במשרד הפנים רשומות כאלו ואחרות עוד מתקופת המנדט שאפשר לאחר העברת הרשימה להצליב את המידעים.

עמוס ארבל: במידה והוא לא אזרח או תושב מן הסתם הוא ייכנס לקבוצה הזאת.

עמוס ארבל: אנחנו נוכל להתייחס לאוכלוסייה הזאת אך ורק על פי קבוצות או שמות שיועברו אלינו על ידי משרד הביטחון.

ישי יודקביץ: לגבי האזרחים יש בעיה.

ישי יודקביץ: למשרד הביטחון אין מידע לגבי שמות האזרחים שנהרגו.

זבולון אורלב: משרד הביטחון יכול להביא רק אנשים שהוכרו.

זבולון אורלב: משרד הפנים יעשה את יתר העבודה.

זבולון אורלב: אנחנו לא חיים בעולם נעלם שלא יודעים עליו.

זבולון אורלב: אנחנו מחנכים את ילדנו, הדברים כתובים בספרים, המצבות ידועות.

זבולון אורלב: צריך לעשות עבודת קודש וללקט את השמות.

זבולון אורלב: אני לא חושב שזאת עבודה מאוד מסובכת.

זבולון אורלב: אם יוטל הדבר על מכון יד בן צבי, אז יכול להיות שהוא ייקח על עצמו לעשות את העבודה.

זבולון אורלב: יש מספיק גופים במדינה הזאת שיחושו תחושת אחריות מאוד גדולה ויעשו את המלאכה הזאת ברצון רב.

זבולון אורלב: אני לא רואה פה בעיה.

זבולון אורלב: צדק היושב-ראש שלא מדובר פה בחיפוש החיילים במלחמת האזרחים בארצות הברית.

זבולון אורלב: הארץ שלנו קטנה, האירועים ידועים, הנופלים ידועים.

זבולון אורלב: תוך שעה אני יכול לתת לך 99% מהאירועים.

זבולון אורלב: זה לא דברים מסובכים.

זבולון אורלב: נכון, יהיו כמה אנשים בודדים שאולי לא נדע עליהם.

זבולון אורלב: אני לא יודע אם הנהג שנפל בשיירה לירושלים קשור למשרד הביטחון.

זבולון אורלב: יכול להיות שבית ספר שדה שער הגיא יודע.

זבולון אורלב: אנחנו נעשה רק את אלה שידועים.

זבולון אורלב: אני רואה בזה עבודת קודש.

זבולון אורלב: אני קונה את ההצעה שהשמות יפורסמו ברשומות.

זבולון אורלב: זה דבר חשוב לתיעוד וזיכרון.

דוד אזולאי: תוך כמה זמן אתה מעריך תוכלו להעביר את הרשימות למשרד הפנים?

ישי יודקביץ: בשבוע הבא.

ישי יודקביץ: הרשימות של החללים שהוכרו קיימות, אפשר להעביר אותן.

ישי יודקביץ: נעשה את הסטנדרט של 30 יום.

דוד אזולאי: אני מבקש שהתקנות יותקנו תוך 3 חודשים מיום פרסום החוק ברשומות.

דוד אזולאי: אני אפילו הייתי מבקש שהתקנות יגיעו לוועדת הפנים.

דוד אזולאי: אני מציע בסעיף השלישי לכתוב שהתקנות יובאו לכאן תוך 3 חודשים.

דוד אזולאי: אל תשכחו שאנחנו עדיין בקריאה ראשונה.

דוד אזולאי: אני מדבר מיום פרסום החוק.

דוד אזולאי: יש לכם את הזמן להתחיל להתכונן על מנת שהעסק ייגמר כמה שיותר מהר.

תומר רוזנר: צריך לקבל החלטה אם זאת תהיה אזרחות זיכרון או אזרחות כבוד.

דוד אזולאי: אולי תסביר לנו אם יש הבדל במהות בין אזרחות כבוד לאזרחות זיכרון.

תומר רוזנר: בחוק שמתייחס לשואה המחוקק עשה אבחנה שאומרת שלמי שנספה בשואה נותנים אזרחות זיכרון, לחסידי אומות העולם שנותרו בחיים נותנים אזרחות כבוד.

תומר רוזנר: הגברת שטרנברג ביקשה לקחת את אותה סימבוליקה ולאמץ אותה פה.

דוד אזולאי: האם החוק פה מדבר על אזרחות כבוד?

תומר רוזנר: כן.

תומר רוזנר: זאת החלטה ערכית, סמלית.

זבולון אורלב: לא הייתי רוצה שהם יהיו באותה קטגוריה.

זבולון אורלב: יש הבדל בין מי שנספה בשואה לבין מי שמרצון, בידיעה מראש לוחם לעצמאות ישראל.

זבולון אורלב: אני חושב שצריך לעשות את האבחנה הזאת.

זבולון אורלב: לפחות לקריאה ראשונה שתישאר אזרחות של כבוד.

זבולון אורלב: אני אתייעץ עם חברים לגבי עוד רעיונות.

תומר רוזנר: לגבי סעיף 2 אני מציע לדבוק בהגדרה כפי שהיא מופיעה כרגע, שהיא בעצם הגדרה רחבה יותר ממה שנאמר קודם.

תומר רוזנר: אנחנו מציעים להוסיף פסקה (2) שתאמר שמי שנפל בתקופה בפעולת איבה או בפעולה מלחמתית אחרת ששר הפנים הכריז עליה לעניין חוק זה ולא קיבל אזרחות.

תומר רוזנר: לגבי סעיף 3 הערת הניסוח היא הערה שאפשר לקבל אותה.

תומר רוזנר: אם רוצים לתת כבוד, אז יכול להיות שהפרסום ברשומות הוא פרסום בירוקרטי.

זבולון אורלב: זה מעבר לסדרי הענקת כבוד.

תומר רוזנר: פרסום ברשומות זה בסדר, אבל אולי צריך לחשוב לתת איזה שהוא נופך יותר סמלי, איזה שהוא ספר זיכרון.

זבולון אורלב: כתוב סדרי הענקת אזרחות.

תומר רוזנר: יש כאלה שאין להם משפחה.

דוד אזולאי: אני מציע להשאיר את זה להחלטתו של משרד הביטחון.

ישי יודקביץ: באתר "יזכור" של משרד הביטחון מופיעים חללי צה"ל.

ישי יודקביץ: חללי צה"ל מופיעים באתר "יזכור" באינטרנט, בספר "יזכור".

ישי יודקביץ: אני חשבתי על פרסום מודעה בעיתון.

זבולון אורלב: עם העיתון עוטפים אחר כך דגים מלוחים במחנה יהודה.

תומר רוזנר: את ההערה לגבי התקנות של היושב-ראש אנחנו נשלב בנוסח.

דוד אזולאי: צריך להגביל את זה ל-3 חודשים מיום הפרסום ברשומות ובאישור ועדת הפנים.

תומר רוזנר: התופעה של חללי מלחמה שנפלו ואינם אזרחים היא תופעה שאינה מיוחדת למלחמת הקוממיות.

תומר רוזנר: אנחנו יודעים על אנשים במלחמת הכיפורים שלא היו אזרחים ונפלו .

תומר רוזנר: תופעה רחבה אף יותר החלה בשנות ה-90 כאשר חיילים שעלו לישראל, קיבלו מעמד של תושבים, גויסו לצבא ונפלו במלחמות או בפעולות מלחמתיות אחרות.

תומר רוזנר: הצעתי שהנושא הזה לא ייכלל בהצעה לגופה, אלא ייכתב בדברי ההסבר.

תומר רוזנר: הוועדה תבקש ממשרד הפנים וממשרד הביטחון תוך תקופה שהיא תקבע לעשות עבודה בנושא הזה.

זבולון אורלב: במה מדובר?

דוד אזולאי: אני מציע שנאפשר למשרד הביטחון עד להגשת התקנות.

דוד אזולאי: .

זבולון אורלב: עד לדיון שיהיה פה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד אזולאי: השאלה מתי זה יקרה.

דוד אזולאי: זה לא יקרה בפגרה.

תומר רוזנר: בפגרה הם ינצלו את הזמן לעשות את ההצלבה הזאת.

ישי יודקביץ: מה לגבי הנוסח שהצעתי של חלל שהוכר לפי חוק משפחות חיילים?

תומר רוזנר: אני מציע לא לקבל אותו.

דוד אזולאי: גם לי זה לא נראה.

דוד אזולאי: אני חושב שצריך ללכת על ההגדרה של חיילי מלחמת הקוממיות.

אודליה אדרי: לגבי ההצעה של היועץ המשפטי בדבר ההכרזה של שר הפנים על פעולות איבה ופעולה מלחמתית אחרת.

אודליה אדרי: לשר הפנים אין סמכויות.

תומר רוזנר: החוק הזה נותן לו.

אודליה אדרי: אתה מבקש ממשרד הפנים להקים אגף שיבדוק את כל הפעולות.

תומר רוזנר: המשמעות היא ששר הפנים יפנה להיסטוריון וישאל אותו.

זבולון אורלב: מדובר פה בעבודה חד פעמית שמישהו צריך לעשות אותה.

זבולון אורלב: למשרד הפנים יש מספיק אמצעים לפנות להרבה מאוד גופים.

זבולון אורלב: יש הרבה מאוד גופים במדינה.

זבולון אורלב: אם הוא לא יודע אני מוכן לייעץ לו.

זבולון אורלב: יש מספיק חוקרים במדינת ישראל שחקרו את מלחמת העצמאות, יודעים על מלחמת העצמאות, יודעים בדיוק מה קרה.

זבולון אורלב: יש ארון ספרים מלא.

זבולון אורלב: זאת עבודה שצריך לעשות אותה.

זבולון אורלב: זאת לא עבודה מסובכת.

דוד אזולאי: אני חושב שההסבר הזה מיותר.

דוד אזולאי: אני בטוח שאותם פקידים חשובים ומכובדים יגישו עבודה רצינית לשר.

דוד אזולאי: אני לא רואה שיש פה בעיה.

יעקב אדרי: הנושא הוא חשוב, נכון וראוי.

יעקב אדרי: האם יש לזה משמעויות תקציביות?

זבולון אורלב: לא.

דוד אזולאי: אנחנו ניגשים להצבעה על החוק הזה עם כל התיקונים שנאמרו בוועדה ומקובלים על כולם.

דוד אזולאי: אנחנו מעמידים את הצעת חוק מתן אזרחות של כבוד לחללי מלחמת הקוממיות, התשס"ח-2009 לקריאה ראשונה.

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר

תומר רוזנר: אני מבקש שתתקבל החלטה על פי סעיף 42 לחוק יסוד הממשלה המבקשת ממשרד הפנים וממשרד הביטחון לספק לוועדה את המידע שדובר בו לגבי חללים מעבר למלחמת הקוממיות שאינם אזרחים.

תומר רוזנר: את כל המידע הזה עליהם להעביר לקראת קריאה שנייה ושלישית.

דוד אזולאי: תעבירו את המידע לוועדה.

דוד אזולאי: אנחנו מאשרים את החוק לקריאה ראשונה.

דוד אזולאי: ישר כוח לחבר כנסת אורלב על חוק שבא לעשות חסד של אמת.

דוד אזולאי: תודה רבה.