ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 58, 2009-07-28 09:30

דוד אזולאי: בוקר טוב לכולם, אני פותח את ישיבת וועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר היום: תכנית המתאר בישובי המגזר הדרוזי, של חבר הכנסת מגלי והבה.

דוד אזולאי: בפתיחת דבריי אני רוצה לקדם בברכה את כל האורחים הנכבדים שהגיעו מהצפון הרחוק.

דוד אזולאי: אני מקווה שוועדת הפנים תהייה לכם לעזר, ואני מקווה שנצא היום עם תוצאה טובה למען העדה הדרוזית.

דוד אזולאי: נמצא איתנו היום בדיון גם סגן השר לפיתוח הנגב והגליל, חבר הכנסת איוב קרא, שמכבד אותנו בנוכחותו, ועל כך תודה.

דוד אזולאי: כמובן שנמצאים כאן חברי כנסת נוספים.

דוד אזולאי: אני מבקש גם להודות בהזדמנות הזאת לחבר הכנסת מגלי והבה שיזם את הדיון החשוב הזה, אנחנו ניתן לו להציג את הנושא כדי להציף את הבעיות.

דוד אזולאי: אני חייב בהזדמנות הזאת לציין את חברי הכנסת הדרוזים, שאומנם הם מייצגים את כל המפלגות אבל הם מייצגים עדה אחת, חבר הכנסת חמד עמאר וכל אחד שעושה את מלאכתו ושליחותו נאמנה למען הציבור ששלח אותם.

דוד אזולאי: אני חושב שהכנסת הזאת התברכה באנשים טובים, אני מאחל להם הצלחה ואני מקווה שתהייה תועלת מהישיבה הזאת.

דוד אזולאי: אני אבקש מחבר הכנסת מגלי והבה להציג את נושא, בבקשה אדוני.

מגלי והבה: תודה אדוני היושב ראש, בוקר טוב חבריי, חברי הכנסת.

מגלי והבה: בדרך כלל כשיש דיון במליאה ואנחנו מבקשים הצעת סדר מהירה, אנחנו עושים את זה אחרי שבוע שבועיים.

מגלי והבה: מאחר והיינו עסוקים בהכנת התקציב ולוח הזמנים של וועדת הפנים היה צפוף, אני מתנצל בשם יושב ראש הוועדה, כולנו ביקשנו לדחות את דיון כדי שיהיה מספיק זמן לעסוק בנושא כאוב זה.

מגלי והבה: אני מבקש לברך את כל ראשי הרשויות, יושב ראש הפורום שנמצא כאן, ראש מועצת בית ג'אן, מועצת ג'וליס, ראשי רשויות לשעבר, ירכא ופקיעין ואת כל החברים שהגיעו לכאן.

מגלי והבה: היום אנחנו מדברים על בעיה שלכולנו מוכרת.

מגלי והבה: אנחנו מדברים על תכניות המתאר במגזר הדרוזי, ואני עשיתי עבודה יסודית בנושא והבאתי את כל הפרוטוקולים של כל הוועדות.

מגלי והבה: משנת 1988 ועד עצם היום הזה לא אושרו תכניות המתאר, אפשר להגיד שהיום יש תכנית מתאר אחת שמאושרת בהתאם לחוק.

מגלי והבה: תכנית שמאפשרת לראשי רשויות ולתושבים לבנות בהתאם לחוק.

מגלי והבה: לצערי הרב הגענו למצב שבכל יום וגם כשאנחנו יושבים כאן, אפשר להגיד שהסיבות הן שונות, אבל, תושב דרוזי בישוב זה או אחר משלם קנס או עומד לדין על בנייה בלתי חוקית.

מגלי והבה: שלא נדבר על כל התכניות שכל רשות רוצה לקדם ולא מצליחה.

מגלי והבה: אני אביא דוגמאות מישובים שונים.

מגלי והבה: כאשר אנחנו רואים את וועדות התכנון המקומיות והאזוריות, שבמקום ליצור תכניות שתהיינה מגובשות ומוכנות וכדי שיקלו על האזרח ועל הוועדה, מערימים קשיים.

מגלי והבה: הקשיים גורמים למצב עד כדי שהתכנית תשכב ותעלה אבק.

מגלי והבה: אנחנו בבעיה.

מגלי והבה: אין אפשרות לבנות ולא מקבלים את התכניות שלנו.

מגלי והבה: אם אני אסתכל היום, וניקח לדוגמה את בית ג'אן, ישוב עם כ- 10,000 תושבים - בשנת 1988 אושרה התכנית המתאר הבסיסית, בשנת 1998 החליטו לעשות שינוי בתכנית.

מגלי והבה: הוגשו תכניות מתאר לכמה ישובים.

מגלי והבה: באזורים אלה במקום שהוועדה המקומית וגם הוועדה האזורית תאשרנה את התכניות ותקדמנה, אנחנו בשנת 2009 ועדיין בלי תכנית מתאר מאושרת, באף ישוב.

מגלי והבה: אני מחזיק כאן את הפרוטוקולים.

מגלי והבה: אני מבקש לומר שבבית ג'אן לפני שנה הייתה ישיבה שיזם אותה שר הפנים דאז, מאיר שטרית, זה היה במרץ 2008, הוא זימן את יושב ראש וועדת התכנון הארצית, זימן את ראשי הרשויות, וביקש לדעת לגבי כל תכנית ותכנית איפה עומדים.

מגלי והבה: נדהמנו שם, גם יושב ועדת התכנון הארצית מודה, הוא אמר שהוא יודע שיש בעיה עם תכניות המתאר, התכניות קיימות, יש בהם שינויים כאלה ואחרים, אבל לא סיימו אף תכנית, ולכן הם נתנו אז הנחיות לסיים את התכניות.

מגלי והבה: אני אחזור לבית ג'אן, לפני שנתיים היה שם יאסיף, הוא הגיע מתוך כוונה לפתור את הבעיות של שלוש תכניות מתאר באותה תכנית.

מגלי והבה: הוא הסתובב בשטח והשתכנע, - - -

דוד אזולאי: אני מבקש להבין, מה זה שלוש תכניות בתוך תכנית אחת?

מגלי והבה: יש תכנית מתאר אחת שאושרה בשנת 1988, ולאחר מכן התרחב הישוב וצריך היה להגדיל את התכנית, הגישו תכניות מפורטות כדי להוסיף אותן לתכנית המתאר.

מגלי והבה: אותן תכניות מפורטות, ואני יכול להגיד את מספרם, לא אושרו.

מגלי והבה: לא רק שהן לא אושרו הן נשארו תקועות באוויר.

מגלי והבה: זה לא שנה שנתיים, מדובר על עשר, חמש עשרה שנה.

מגלי והבה: בכל פעם הייתה סיבה אחרת למה לא לאשר ולמה לא להתקדם.

מגלי והבה: למען הפרוטוקול, מדובר על תכנית מפורטת 9963 ג', 9703 ג', 9257 ג'.

מגלי והבה: שום דבר לא התקדם.

מגלי והבה: ניקח לדוגמה מהתקופה האחרונה לגבי בית ג'אן, שפטו אנשים שבנו על קרקע פרטית.

מגלי והבה: המינהל אמר שהוא מוכן לאשר שהבנייה הזאת תכנס לתכנית המתאר, רשות שמורת הטבע נתנה אישור שאין לה התנגדות, אבל לצערי הרב שמים את האזרח במצב שהוא לא יכול לפעול אחרת.

מגלי והבה: כשהוא בונה את הבית שלו, הוא מגיש תכניות ולא מאשרים לו.

מגלי והבה: את התכניות לא מאשרים לא בגלל שהמועצה או האזרח לא בסדר, אלא בגלל שרשויות התכנון לא מכניסות את האזורים האלה לתכנית המתאר.

מגלי והבה: האזרח נשפט וקונסים אותו ב- 500,000 ₪.

מגלי והבה: שערו בנפשכם מה קורה לאזרח שבקושי יש לו 3,000 שקלים לפרנסה, הוא צריך לשלם חצי מיליון שקל עונש וגם להרוס את הבית במו ידיו.

מגלי והבה: וזאת כדי שהמועצות תהיינה משוכנעות שהחוק נשמר.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אף אחד לא מגיע לוועדות או לרשויות התכנון, ושואל אותן למה הם לא מאשרים תכניות, למה עשרים שנה לא עושים שום דבר, למה אתם לא מקדמים את התכניות ומביאים למצב שאזרח יכול לבנות בהתאם לחוק, שאזרח יוכל לקבל את רישיון הבנייה ויוכל לשלם את האגרה כחוק.

מגלי והבה: הסיפור הזה חוזר ונשנה.

מגלי והבה: הבאתי לכאן דוגמה אחת פשוטה ואפשר להביא דוגמאות רבות.

מגלי והבה: לגבי העובדות של תכנית המתאר בבית ג'אן, בימים האחרונים הייתה ישיבה אצל מר יאסייף, האנשים שיצאו אמרו שהם בתחושה שכמו שהם נכנסנו הם יצאו.

מגלי והבה: הוא מכיר את הבעיות והוא מכיר את התכניות, והוא אומר בסדר אנחנו נדון על הרחבת התכניות, שמספרן הובאו כאן, משנת 1998 אחרי שינוי.

מגלי והבה: אנחנו כבר עשרים שנה לא מתקדמים.

מגלי והבה: הנושא משפיע גם על השכונות של חיילים המשוחררים, יושב כאן יושב ראש מועצת בית ג'אן, בעשר השנים האחרונות כשמדברים על חלוקת מגרשים לחיילים משוחררים, מדובר במגרש אחד ויש 11,000 תושבים, מגרש אחד במשך חמש עשרה שנה.

מגלי והבה: איך אתם רוצים שהאנשים יחיו?

מגלי והבה: איך אתם רוצים שהאנשים ישמרו על החוק?

מגלי והבה: אני מאשים את משרד הפנים, את רשויות התכנון ואת המועצות המקומיות - אבל האזרח לא אשם.

מגלי והבה: אשם מי שלא נותן לו את האפשרות היום לבנות ולתכנן את זה בעצמו.

מגלי והבה: זה בסדר שאומרים שרוצים לבנות על פי התכנית, אגב וועדות התכנון המרחביות מצאו פטנט יפה, אתה מגיש תכניות ואתה משלם את האגרות, ולהבדיל מאגרות אחרות שהן מגיעות למקום אחר, וועדות התכנון המקומיות לוקחות לעצמן את האגרות.

מגלי והבה: הכסף נשאר אצלם, הקנסות עוברים אליהן.

מגלי והבה: אז למה לא להעניש עוד אנשים ולמה לא לקבל עוד תקציבים שהם מנהלים מדי שנה, זה נשאר אצלם, זה משק סגור.

מגלי והבה: טוב לחיות במצב הזה אבל לא טוב להיות אזרחים שסובלים ונענשים.

מגלי והבה: אני מבקש לומר לפרוטוקול, כל תכניות המתאר, אחת לאחת.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אני מבקש להציע שאם מדובר שהישיבה הזאת תועיל ותמצא את הנושא, אני מבקש שכשאנחנו מדברים על תהליכים משפטיים העומדים נגד אלפי אזרחים, כל עוד האשמה מוטלת על רשויות התכנון ועל משרד הפנים ראוי להקפיא את העונשים נגדם.

מגלי והבה: נקבע פרק זמן ונאמר שמהיום אנחנו מתחילים לטפל בתכניות המתאר ונקבע תאריך יעד ועד אז יוקפאו כל התהליכים.

מגלי והבה: לא יקרה שום אסון.

מגלי והבה: חשוב לקבוע תאריך לסיום תכניות המתאר.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אני מציע גם שאם צריך להקים וועדת תכנון ייעודית לצורך אישור התכניות, שומעים אותי כאן נציגי משרד הפנים שנמצאים כאן, להקים וועדה שתורכב עם הנציגים כלל הקבועים בדרך כלל, ולהקציב לה זמן כדי לגמור את תכניות המתאר.

מגלי והבה: אנחנו לא יכולים לחכות עוד עשרים שנה.

מגלי והבה: אני מבקש להוסיף שאתה תעמוד בראש וועדת המשנה כדי לקדם את הנושא.

מגלי והבה: אתה חי בתוכנו יותר מאשר בירושלים או במקומות אחרים, אדוני אני ממליץ שאתה תשמש כיושב ראש וועדת המשנה, וגם לקבוע תאריכים.

מגלי והבה: וגם לבדוק מדוע אחרי עשרים שנה אנחנו עדיין לא מקדמים את תכניות המתאר.

מגלי והבה: אני חייב לומר שהמידע שמסרתי הוא הקצה קצה של הבעיות מהן סובלות הרשויות הדרוזיות בכל מה שקשור לתכנון ובנייה.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני חבר הכנסת מגלי והבה.

דוד אזולאי: אדוני סן השר, חבר הכנסת, סגן השר איוב קרא בבקשה.

איוב קרא: אדוני היושב ראש, אנשי ציבור וחברי הכנסת כמובן.

איוב קרא: אדוני היושב ראש הבעיה שאנחנו מעלים היום היא אחת הסוגיות הקשות שנתקלת בה האוכלוסייה הדרוזית בפרט והמגזר הערבי בכלל.

איוב קרא: אני חושב שבצדק ישנה התקוממות, בכל השטח יש רוגז ויש חוסר אונים.

איוב קרא: על שתי בעיות מרכזיות, נקודתיות וספציפיות אני מבקש לדבר, האחת בגליל ואחת בכרמל.

איוב קרא: בזמנו בוועדה הזאת קיבלנו החלטה שוועדת תכנון ובנייה מרכז הגליל, תעבור לשליטת הכפרים בית ג'אן, פקיעין, חורפיש.

דוד אזולאי: מי מנהל את זה היום?

איוב קרא: מי שמנהל את זה היום, זה ראש עיריית מעלות, גם אם זה לא לרוחו של מי שיושב פה, אני חושב שדבר כזה לא יעשה.

דוד אזולאי: אתה מתכנון למעלה נפתלי?

דוד אזולאי: יש הבדל, כי אם אתה מדבר על ראש העיר מעלות זה מעלה נפתלי, אבל אם אתה מדבר על מחוז הגליל זה מישהו אחר.

איוב קרא: מעלה נפתלי.

איוב קרא: באיזו זכות ראש עיר יכול לנהל כפרים?

איוב קרא: חסרים אנשים מוכשרים שיוכלו לנהל ?

דוד אזולאי: אבל גם המועצה מעלות נמצאת בפנים.

איוב קרא: אבל אני כעיר לא רוצה לנהל את מעלות ובצדק.

דוד אזולאי: אדוני סגן השר, למען הדיוק צריך להגיד.

דוד אזולאי: נכון שהישובים פקיעין קיסרה סמייה, חורפיש ומעלות, כולם במעלה נפתלי.

איוב קרא: אבל מי שעומד בראשם הוא ראש עיר.

איוב קרא: לדעתי יש בזה ניגוד עניינים וטעם לפגם וגם פגיעה בערך השוויון במדינת ישראל.

איוב קרא: לא יתכן שראש עיר ממקום אחר יבוא לנהל עיר אחרת, עם כל הכבוד.

איוב קרא: אם היה בחור, ולא משנה מאיפה, מנהל את הוועדה ולא ראש עיר הייתי מקבל את זה.

איוב קרא: אבל ברגע שמדובר בראש עיר שיש לו אינטרסים משלו והוא יכול לתת גושפנקא לכל דבר שהוא רוצה.

איוב קרא: אני מבקש שתתקבל פה החלטה, והמלצה לשר הפנים לנתק את זה ולהכריז או שראשי הרשויות שהזכרתי שיקבעו בינהם מי ינהל את הוועדה או ששר הפנים יקבע מי ינהל את הוועדה הזאת.

איוב קרא: לא יתכן שהמצב הזה ימשך, זה אבסורד שבמדינת ישראל ראש עיר ינהל אותנו ממקום אחר.

איוב קרא: בעקבות ההסכם שהיה עם ראשי הרשויות הדרוזיות אמורה לקום ועדת מנהלים כלליים, אני מציע לוועדה להמליץ לזרז את זה וגם שלוועדה יהיה חלק בזה.

איוב קרא: נספח 2 להסכם הזה מאוד חשוב, אולי הוא ייתן סוף סוף מענה לסוגיות שעולות כאן.

איוב קרא: אני חושב שלכבוד היושב הראש צריך להיות חלק בזה, אני חושב שגם מתוקף תפקידך כאן כרשות מפקחת וגם בזכות הידע שלך והקשר שלך עם הציבור הנדון.

איוב קרא: חשוב שאתה תהייה חלק מהוועדה.

איוב קרא: כרגע לא הוחלט מי ישתתף בוועדה אבל מדברים על מועמדים ותוך שבוע שבועיים יקבעו השמות, ושוב חשוב שלך יהיה חלק.

איוב קרא: לגבי אזורי התעשייה, זה אבסורד לראות כיצד אזור התעשייה של פקיעין-קיסרה, כבר שנים מנסים להעמיד אותו על הרגליים.

איוב קרא: לא עושים די כדי להביא למצב שבו נוכל לבשר בשורות.

איוב קרא: אני חושב שבצדק צריכה להיות המלצה של הפניית משאבים לטובת הרשויות המקומיות, לקבוע שאזורי תעשייה שיקומו אולי בעקבות הוועדה הזאת, או באזורים קיימים, צריכים להבטיח לרשויות המקומיות הכנסות מאזורי תעשייה אלה.

איוב קרא: צריכים לעודד הפניית מפעלים גם באמצעות טיפול נקודתי וגם באמצעות פרסום ובהשקעה של הממשלה באזורים האלה.

איוב קרא: וזאת כדי ליצור הכנסה לאותן רשויות.

איוב קרא: ללא זה לא תקודם התעשייה ולא יהיו הכנסות לרשויות.

איוב קרא: הבאתי רק לפני כמה ימים משקיע לפרויקט גדול בעיר הכרמל, לא מצאנו דונם אחד מתוכנן להקמת המפעל, מבחינת הקרקע של המינהל.

איוב קרא: לכן אנחנו במשרד הנגב והגליל, הקצאנו כספים לטובת הקצאת קרקע לחיילים משוחררים, אנחנו מממנים חלק גדול מההשקעה.

איוב קרא: השנה הוצאנו מיליון שקל לטובת החיילים הדרוזים המשוחררים.

איוב קרא: לחייל המשוחרר תעלה הקרקע כולל הפיתוח בין 20,000 ₪ עד 100,000 ₪ ליחידה.

איוב קרא: המקום ישפיע על המחיר, אבל זה לא יעלה על 100,000 לצורך הקרקע.

איוב קרא: במקומות נורמליים זה כן יהיה 20,000 שקל.

איוב קרא: אבל התכנית הזו לא מספיקה.

איוב קרא: יש צורך בקידום תכניות המתאר.

איוב קרא: ראיתי אתמול במשגב שלארבעה, חמישה ישובים בדואים קטנים אושרו כבר תכניות המתאר, כולל ישוב ערבה שבשבוע הבא יאשרו את תכנית המתאר שלו.

איוב קרא: אין שום סיבה שבישובים של העדה הדרוזית זה לא יבוא לידי ביטוי ולא יאושרו כל תכניות המתאר שהוגשו.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני סגן השר.

דוד אזולאי: לגבי אותה וועדת מנהלים כלליים, האם לוועדת המנהלים הכלליים יש גם מנדט לטפל בתכנית תכניות המתאר של המגזר הדרוזי?

מגלי והבה: סלח לי אדוני, אם אתה רוצה להרוג נושא אז תקים וועדת מנהלים כלליים, כי עד שהמנהלים הכלליים יואילו ויביאו עד החלטת ממשלה.

מגלי והבה: לנו אסור לערבב בין הרשות המחוקקת לבין הרשות המבצעת.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אורחים יקרים.

חמד עמאר: אנחנו רואים בחשיבות רבה את הנושא.

חמד עמאר: אני רואה את כל ראשי הרשויות שנמצאים כאן ואורחים שכואבים את הנושא.

חמד עמאר: הנושא קשה להם, התושבים סובלים, ראשי הרשויות סובלים.

חמד עמאר: אני חושב שאנחנו צריכים לתת את הדעת לנושא.

חמד עמאר: ההסכם שהיה עם ראשי הרשויות, עם המנהלים הכלליים הוא נושא מבורך.

חמד עמאר: אני חושב שאם ראשי הרשויות בשיתוף פעולה עם המנהלים הכלליים יצליחו לפתור את הבעיה זה יעזור ויקדם את המגזר הדרוזי.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש אני רוצה לומר לך שבשנת 1948 היו קרוב ל- 14,000 תושבים דרוזים במדינת ישראל.

חמד עמאר: היו להם 325,000 דונם.

חמד עמאר: היום במדינת ישראל נמצאים 125,000 תושבים דרוזים שיש להם 116,000 דונם.

חמד עמאר: שליש ממה שהיה בשנת 1948 כשמספר התושבים הוא פי עשר.

חמד עמאר: זה רק מעיד על המצב ועל המצוקה.

חמד עמאר: אם ניקח צעיר דרוזי שמשתחרר מהצבא ורוצה לבנות את ביתו בכפרו, אנחנו יודעים שבסופו של דבר התושבים הדרוזים חוזרים לכפר שלהם, אנחנו מגלים שהוא לא יכול לבנות את ביתו.

חמד עמאר: אם הוא יבנה את ביתו הוא צריך לבנות אותו מחוץ לתכניות המתאר המאושרות, ואם הוא בונה את ביתו הוא עובר עבירה.

חמד עמאר: אנחנו יודעים שהיום בניה ללא רישיון זו עבירה פלילית וזה גורר התדיינות בבתי משפט, קנסות, זה בולם את התפתחו של אותו צעיר.

חמד עמאר: אני אמשיך את מה שאמר חברי מגלי והבה ואתן דוגמה ואסביר לכם, כי אני בעצמי קראתי את פסק הדין, השופט התחשב באותו אדם וגם רשם "אני מתחשב כי על המשפחה הזאת עבר אסון.

חמד עמאר: לפני שלושה חודשים האבא שלהם נהרג בתאונות דרכים, אני גוזר את דינו חצי מיליון שקל קנס, ארבעה חודשים בפנים, שישה חודשים על תנאי, והוראה להרוס את ביתו ולהחזיר את המצב לקדמותו.

חמד עמאר: אם לא יעשה כן, הוועדה תעשה את זה ותחייב אותו בהוצאות".

חמד עמאר: אנחנו רואים את החומרה של הדבר.

חמד עמאר: אנחנו רואים את המצב כשצעיר רוצה לבנות את ביתו, ואנחנו לא רק שהרסנו את ביתו אנחנו נהרוס גם את העתיד שלו.

חמד עמאר: יש לנו במגזר הדרוזי כ- 700, 800, 900 כאלה, אני לא יכול לתת את המספר המדויק אבל זה גבוה יותר.

חמד עמאר: ביקשתי גם ממרכז המידע והמחקר של הכנסת להכין לי את החומר הזה, הם הכינו לנו את החומר ואני אומר לכם שמדובר במאות בתים ללא רישיון.

חמד עמאר: אם אנחנו מדברים על מאות הרי כל אחד הוא עולם ומלואו.

חמד עמאר: כשאני אומר אחד זה מספיק שניקח את הנושא לידיים ונטפל בו.

חמד עמאר: אם אנחנו מדברים על מאות או על אלפים זה כאב, אם זה רק אחד או עשרות זה קשה, זה הרס משפחות, הרס של בחור צעיר שרוצה להתקדם בחיים ולעבוד במדינה, כי ברגע שיש לו תיק פלילי הוא לא יוכל להתקדם ולא יוכל לעבוד בשום מקום.

חמד עמאר: הוא יהפוך לעבריין לא בגלל שזה רצונו.

חמד עמאר: אנחנו כמדינה גורמים לו להיות עבריין.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, הייתי מציע לעבור דרך הוועדה, לעבור דרך משרד הפנים ולהתחיל איזה הליך להקפאת כל ההליכים המשפטיים נגד הצעירים שבנו את ביתם.

חמד עמאר: לא הם האשמים.

חמד עמאר: מי שצריך לתת את הדין אלו הן וועדות התכנון, משרד הפנים וגם המועצות המקומיות.

חמד עמאר: אבל האזרח הקטן לא אשם, הוא בסך הכל רצה לבנות את הבית, הוא רצה לחיות ולבנות את משפחתו במדינת ישראל שהוא רואה אותה כבית שלו.

חמד עמאר: זה ביתו וכאן הוא רוצה לבנות את ביתו.

חמד עמאר: אם ניקח את הנושא הזה ונרים את המהלך הזה, אני יודע שזה נעשה וניתן להקפיא את ההליכים נגד הצעירים, לקחת את וועדת המנהלים הכלליים וראשי הרשויות כדי לפתור את הבעיה מהיסוד.

חמד עמאר: הצלחתי לעשות עבודה במרכז המידע והמחקר, בישוב פקיעין, תכניות המתאר הורחבו שם רק בשנת 1991, אנחנו מדברים על 16 שנה, באבו סנאן בשנת 1995, 12 שנה, אם ניקח את הנתונים של רחנייא, קיסרה סמיעא, בשנת 1985, רחנייא בתחילת שנות ה- 90.

חמד עמאר: בישובים האלה תכניות המתאר לא הורחבו שנים.

חמד עמאר: מה שיש היום לא נותן פתרון.

חמד עמאר: אני אשמע כעת מנציג הוועדה שיגיד שיש שטחים פנויים בתוך הישובים הדרוזים, כל השטחים הם שטחים פרטיים כי במגזר הדרוזי לא מוכרים אדמה.

חמד עמאר: אנשים לא מוכרים את האדמה שלהם, הם עושים עתודה לצעירים שלהם.

חמד עמאר: אם ניסע לבית ג'אן נמצא חמישה, עשרה דונם פה, חמישה, עשרה דונם שם שהם לא בנויים.

חמד עמאר: שוועדות התכנון ייקחו את צפיפות האוכלוסין בחשבון.

חמד עמאר: אני אומר לכם שהאנשים לא מוכרים את האדמה שלהם והם משאירים את האדמה כעתודה לילדיהם, לנכדיהם.

חמד עמאר: ולמי שיש אדמה מחוץ לתכניות המתאר המאושרות הוא יבנה את הבית שלו.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת חנא סוויד בבקשה.

חנא סוייד: בוקר טוב לכולם.

חנא סוייד: אדוני היושב אני חושב שטוב שהדיון הזה מתקיים סביב הנושא החשוב והכאוב הזה.

חנא סוייד: עם הכרותי את הבעיות מהשטח אני יכול להגיד שיש באמת אלפי בתים בישובים הדרוזים שהכותרת שלהם "בתים ללא היתרים".

חנא סוייד: העניין לא נשאר רק עם כותרת של בתים ללא היתרים אלא זה סבל יומיומי של האוכלוסייה בגלל צווי הריסה, בגלל קנסות כבדים שמוטלים על אותן משפחות.

חנא סוייד: זה גם מתבטא בכך שצעירים ומשפחות לא יכולים להוציא היתרי בנייה על האדמות שלהם.

חנא סוייד: מצד אחד מי שבנה מענישים אותו ומי שרוצה לבנות ומבקש היתר לא נענה בחיוב כי אין תכניות מתאר.

חנא סוייד: הבעיה מתומצתת בכך שחלק משטחי הקרקע של הישובים הדרוזים הופקעו או סופחו ליחידות מוניציפאליות וישובים יהודיים, ומה שנשאר, וחלק גדול מהקרקעות שנשארו הוא בעצם, מה שנקרא לפי האופנה המודרנית, שטחים שמורים, שטחים פתוחים, שמורות טבע, שמורות יער, שמורות נוף ומה לא.

חנא סוייד: מה שבעצם נשאר לבנייה ולפיתוח הישובים הדרוזים הוא שטח כל כך קטן שאינו כולל את כל האדמות הפרטיות של אותן משפחות שגרות בישובים הדרוזים.

חנא סוייד: נכון יש תכניות מתאר שגילן עשרים ושלושים שנה, ועליהן אבד הקלח, הן כבר לא משמשות לשום דבר טוב באותם ישובים.

חנא סוייד: משרד הפנים אומר שהוא מכין תכנית ומצד שני התכנית נתקעת בוועדה.

חנא סוייד: גילה הממוצע של תכנית, עד שמעבירים תכנית בישובים הדרוזים, חמש עד עשר שנים, אבל משרד הפנים אומר שהוא מכין תכנית.

חנא סוייד: הוא בעצמו אחראי על וועדות התכנון.

חנא סוייד: וששואלים אותו למה הוא לא מזיז תכניות הוא עונה שאין לו לשליטה על וועדות התכנון והבניה.

חנא סוייד: לכן אנחנו מדברים על תוהו ובוהו שאזרחים סובלים ממנו.

חנא סוייד: אנחנו מדברים על וועדת מנהלים כלליים או אחרים, אבל זה עובד ברזולוציה של מספר שנים, ועד שוועדת המנהלים הכלליים תניע את הגלגלים זה עוד מספר שנים.

חנא סוייד: האנשים האלה, ראשי המועצות ילכו הביתה ויתמודדו עם אזרחים שמשלמים קנסות ושהם מאוד רוגזים על המצב.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, חושבים שלא מכינים תכניות מתאר ויגידו לך שהמועצות מתנגדות, נכון ישנן לפעמים מועצות שיש להם דעה לגבי תכנית מתאר, לא יתכן שמתכנן יגיע מירושלים וירצה לכפות את הכל על ראש המועצה.

חנא סוייד: ויגידו שזו חמולה, וזה מבקש לחמולה שלו.

חנא סוייד: אני אומר לך אדוני היושב ראש אלו סיפורים.

חנא סוייד: תקציבים - אני מכיר את מצבה של המועצה המקומית מראר, אישרו לה תוכנית כעבור שש, שבע, שמונה שנים, וסופו של דבר אושרה תכנית המתאר.

חנא סוייד: ומשרד הפנים אפילו הוציא על כך הודעה בעיתונות, ושמחה וששון.

חנא סוייד: אבל מתכנית המתאר הזאת שאושרה רק אחרי שש, שבע, שמונה שנים אי אפשר להוציא אפילו היתר אחד.

חנא סוייד: אני חוזר על זה, היתר בניה אחד, מתכנית מתאר שעבודו עליה שש, שבע שמונה שנים, לא ניתן לקבל.

חנא סוייד: ולזה צריך תכניות מפורטות, וכשלמועצה אין כסף לשלם את המים אז מאיפה יהיה לה כסף להכין תכניות מפורטות.

חנא סוייד: משרד הפנים גם אומר שאין לו כסף.

חנא סוייד: אז מה יעשה ראש המועצה שם?

חנא סוייד: יש לו אזרחים שנכנסו לבית הסוהר בגלל בנייה לא חוקית.

חנא סוייד: זה מצב בלתי אפשרי.

חנא סוייד: זה מצב בלתי נסבל, זה מצב שפוגע בכל האוכלוסייה וחייבים לנקוט בצעדים מעשיים.

חנא סוייד: אני יודע שגם התשובה לבקשת הקפאת התהליכים תהייה לא כי יש את בתי המשפט ואסור.

חנא סוייד: אני יודע שאפשר, אני הולך מכאן לוועדת הכלכלה, איפה שמנסים כעת להעביר חוק שבו מקפיאים את כל ההליכים המשפטיים נגד אנשים בנגב שהשתלטו על אלפי דונם של קרקעות מדינה, מה שנקרא התנחלויות בודדים.

חנא סוייד: רוצים להקפיא את הכל, להלבין את הכל ולהגיד להם מברוק, קחו קרקע ותבנו תיירות ותבנו מגורים.

חנא סוייד: אז גם אם ינסו למכור את "הלוקש" הזה גם לרשויות וגם לאזרחים זה לא נכון כי זה עובד בהרבה מקומות אחרים.

חנא סוייד: באמת צריכים לקבל החלטה, זה לא רק במסגרת העדה הדרוזית או לא העדה הדרוזית, זה סלוגן שלא כדאי להשתמש בו כי לאזרחים נגמר מהדיבור הזה.

חנא סוייד: הם רוצים פתרונות על השולחן והפתרונות האלה אלה לא מגיעים.

גדעון עזרא: האמת היא שאני רציתי לדבר בשלב יותר מאוחר.

גדעון עזרא: אבל מי שחושב שמדינת ישראל יכולה לפתור את כל הבעיות בכל מקום - טועה.

גדעון עזרא: לדעתי בכל ישוב וישוב, ואת זה וועדת המנהלים הכלליים צריכה לבוא ולהגיד, לבחון פרטנית בכל ישוב מהי הבעיה הכי דחופה באותו ישוב ואותה לתקוף, אותה לתקוף.

גדעון עזרא: אגב, אנחנו הגשנו בקשה להקמת יישוב דרוזי נוסף בגלל הצפיפות הגדולה שקיימת וגם לזה צריך לדאוג כאן בוועדה.

חמד עמאר: זה היה בוועדה.

גדעון עזרא: זה עבר במליאה.

גדעון עזרא: יש שם צפיפות בלתי רגילה, גם אם תהיינה תכניות מתאר ומותאמת לצורה שהדרוזים רוצים לגור, קרי לא אחד ליד השני ולא אחד מעל השני, ולא אחד מתחת לשני, אין הגדרות גם אם תהיינה תכניות מתאר הטובות ביותר.

גדעון עזרא: צריך למצוא פתרון.

גדעון עזרא: אנחנו נשמע כאן את הדברים.

גדעון עזרא: שוועדת המנהלים הכללים תטפל בבעיה הדחופה ביותר בכל ישוב וישוב.

גדעון עזרא: נקודה.

גדעון עזרא: ואחר כך תכתוב את כל הבעיות, השנייה, השלישית, אבל לומר שנפתור לכולם את הכל זה לא.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת דב חנין בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני חייב לומר לך שאני מאוד מקווה שהדיון הזה יצליח לעשות איזה שינוי במצבם של הישובים הדרוזים כי התמונה שאנחנו רואים היא תמונה בלתי אפשרית.

דב חנין: שוחחתי אתמול עם פעיל, אזרח שגר בכפר הדרוזי הגדול ירכא, כפר שיש בו יחסית יותר קרקעות מאשר בישובים אחרים.

דב חנין: לכאורה היה ניתן לפתור שם הרבה דברים.

דב חנין: לפני התמונה שהוא תאר בפניי חלק גדול מאוד מהאנשים שם בונים ללא היתרי בנייה כי אי אפשר לקבל היתרי בנייה.

דב חנין: אם אני כבר מדבר על ירכא, כמובן שאי אפשר להתעלם מהעניין של אי תשלום משכורות, העובדים במשך חודשים רבים, לא בגלל שהמועצה המקומית לא רוצה לשלם משכורת, המועצה המקומית כן רוצה לשלם משכורת אבל אין לה איך לשלם משכורות.

דב חנין: אני שואל את עצמי האם אנחנו באמת חיים במאה ה-21.

דב חנין: ישובים לא יכולים לשלם משכורות לעובדים, כשאזרחים לא יכולים לבנות בתים באישורים ובהיתרים, האנשים הרי רוצים שהבית שלהם יבנה ויהיה חוקי, הם לא רוצים לריב והם גם לא רוצים להסתבך, אבל הם לא יכולים.

דב חנין: בכל אופן הם צריכים לגור באיזה מקום.

דב חנין: אם אנחנו מדברים על בעיות וקשיים אז אי אפשר להתעלם מניתוקי מים, אנחנו בקיץ, אגב ניתוקי מים זה לא רק בישובים דרוזים.

דב חנין: כיוון שנמצאים כאן ראשי רשויות ואני לא יודע אם הם יישארו לדיון ההמשך שהוא בעקבות הדיון שיזמתי במליאת הכנסת.

דב חנין: אי אפשר להתעלם מזה גם בהקשר הזה.

דב חנין: יש גם אי צדק שבאמת מאוד מקומם, למרות שהוא חורג מהיום יום, נמצאים איתנו כמה מהפעילים שעוסקים בנושא של המועצה התעשייתית תפן.

דב חנין: אחד המקומות העשירים ביותר בישראל.

דב חנין: הדבר המדהים אדוני היושב ראש, אתה בן הגליל ואתה יודע שבגליל יש אומנם הרבה קשיים, ישנן הרבה בעיות, יש אוכלוסיות רבות שצריכות עזרה מהמדינה, הן בהחלט זקוקות לסיוע מהמדינה.

דב חנין: אבל יש גם בגליל הרבה מאוד עושר לפעמים העושר מאוד קרוב לעוני.

דב חנין: הדוגמה של המועצה התעשייתית תפן, היא דוגמה של אזור תעשייה שנבנה בעצם לתועלת התעשייה ולתועלת התעשיינים, הישובים, ובמקרה זה הישובים הדרוזים שנמצאים ממש בסמוך, שהאדמות האלה במקור היו שייכות להם, אדמות שלהם.

דב חנין: האזור צמח בתוך שטח המועצה של הישובים האלה.

דב חנין: הם יכולים רק להסתכל בקנאה על מה שנעשה באדמות שלהם.

דב חנין: כל המבנה הזה, כל המוסד הזה של המועצה התעשייתית תפן הוא סוג של אנכרוניזם.

דב חנין: למה אי אפשר לתת לאנשים שחיים באזור וגם חלקם עובדים באותם מקומות, וכשיש בעיות סביבתיות גם הם סובלים מהן, אתם יודעים זה האזור הכי קרוב.

דב חנין: איך אפשר לייצר מצב שבו נותנים לתעשייה כזאת סוג אוטונומיה ואת הנכסים והתועלות של התעשייה משאירים מנותקים מהתושבים שחיים ממש בצמוד למקום הזה.

דב חנין: אני יודע שהשאלה הזאת קצת חורגת מהיום יום.

דב חנין: נמצאים כאן מסביב לשולחן הזה כמה חברי כנסת, וישנם חברי כנסת נוספים שמנסים לקדם יחד מהלך, אני מאוד מקווה שבתחילת כנס החורף של הכנסת נצליח להעביר בכנסת בקשה לתיקון העוול ההיסטורי הזה וחזרה למצב נורמלי שבו כמו בישוב רגיל ומסודר עם אוכלוסייה, יש מגורים, יש תעשייה, ושהכל מנוהל במסגרת הישוב, לטובת התושבים וטובת הסביבה והאזור, ובמבט רחב.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני מסכם ואני רוצה לנצל את ההזדמנות של הדיון הזה, אני מציע שהוועדה תקרא לממשלה להכין תכנית חירום של שלושה חודשים להתגייסות פתרון בעיית הישובים הדרוזים.

דב חנין: אני בכוונה אומר שלושה חודשים אבל אני ידוע שהדברים האלה ייקחו קצת זמן.

דב חנין: התכנית הזאת צריכה לכלול כמה מרכיבים: היא צריכה לכלול פתרון מוחלט של שאלת המשכורת ברשויות המקומיות.

דב חנין: היא צריכה לכלול הידברות עם הרשויות המקומיות הדרוזיות, ואני יודע שהייתה התחלה של הידברות כזאת, אני מברך על כל צעד קדימה, אבל כמו שאומרים בעברית, מבחנה של העוגה הוא באכילתה.

דב חנין: לפני שאנחנו מברכים על המוגמר אנחנו רוצים לראות שהכספים מגיעים והרשויות באמת מקבלות את האמצעים ואת הכלים שלהם.

דב חנין: ההסדר של המשבר של השלטון הדרוזי חייב להיות מרכיב שני בדבר הזה.

דב חנין: מרכיב שלישי בדבר הזה צריכה להיות התמודדות עם שאלת המים.

דב חנין: מרכיב רביעי חייב להיות פתרון לשאלות הדיור.

דב חנין: פתרון שאלות הדיור על בסיס העיקרון שאומר שבמדינת חוק אנחנו מאפשרים לאנשים לבנות בצורה חוקית.

דב חנין: זה עיקרון.

דב חנין: אם לא מאפשרים לאנשים לבנות בצורה חוקית אי אפשר לבוא אליהם אחר כך בטענות למה הם בונים.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אני מבקש להסב את תשומת לב החברים ואת תשומת ליבו של מר אהוד יוסטמן ממשרד הפנים, לעבודה שנעשתה לבקשת חבר הכנסת, חמד עמאר על ידי מרכז המידע ומהחקר לגבי הישובים הדרוזים בכלל ו יש גם התייחסות לתכניות המתאר.

דוד אזולאי: אני חייב לציין שממה ששמעתי וממה שקראתי, יש פערים גדולים ממה שנאמר פה למה שכתוב כאן.

דוד אזולאי: אני מאמין שאתה תבהיר את הנושא הזה ותאמר לנו, אני אפילו אאפשר לך, כי אני מבקש לשמוע ממך פירוט היכן הדברים עומדים לגבי כל הישובים.

דוד אזולאי: מבחינת הוועדה זה בעצם הנושא החשוב והמרכזי שעומד כרגע על סדר היום.

דוד אזולאי: יתכן שישנם דברים חשובים אבל כרגע זה לא רלוונטי מבחינתנו.

דוד אזולאי: הנושא שעומד על סדר יומה של הוועדה הוא תכניות המתאר.

דוד אזולאי: אני אבקש שאדוני יתייחס בהרחבה לנושא הזה.

אהוד יוסטמן: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אהוד יוסטמן: צריך לדעת להבדיל בין שני מושגים חשובים בדיון הזה.

אהוד יוסטמן: הדיון הזה בעצם על תכניות מתאר, לבין התכניות המפורטות.

אהוד יוסטמן: תכנית מתאר היא תכנית לכלל הישוב, ועל הישוב תכניות מופרטות - הן תכניות חלקיות של הישוב והן אינן שוות.

אהוד יוסטמן: במובן שאנחנו מתעסקים רק בתכניות מתאר כלל יישוביות.

אהוד יוסטמן: יש כאן גם הערות לגבי בית ג'אן, אלו תכניות שמקודמות מול המחוז, ואני מציע שלהבא כשרוצים לדון גם על תכניות מפורטות להזמין גם את מתכנני מחוז צפון במשרד פנים, כי הוא זה שאחראי על קידום תכניות.

אהוד יוסטמן: אני מכיר חלק מהטענות ואני אענה ואני לא אתחמק מהדברים שעלו פה.

אהוד יוסטמן: בכלל לשם ייעול כדאי להזמין את האדם שמטפל בזה באופן שוטף.

דוד אזולאי: אדוני גם יתייחס לנושא התקצוב גם של תכניות המתאר וגם של התכניות המפורטות.

אהוד יוסטמן: רשמתי את הכל לעצמי ואני אנסה לעשות את זה בתמצית.

אהוד יוסטמן: רציתי לומר שחשוב לדעת שהחוק מטיל את החובה לקדם תכניות לישובים קודם כל על הרשות המקומית, המועצה המקומית או העירייה, או הוועדה המקומית.

אהוד יוסטמן: זה שמינהל התכנון לקח על עצמו את כל הדבר זה בגלל שיש חולשה גדולה במערכת כרגע.

אהוד יוסטמן: אנחנו מודעים לה, אנחנו מודעים לצורך ולחשיבות של התכניות האלה ולקחנו את זה על עצמנו.

אהוד יוסטמן: אגב, אם מותר לי לתת משהו כדי להפריך פעם את האווירה הזאת, אני מגיעה לדיונים ואני כבר לא מתרגש, פעם הייתי מאוד מתרגש מהטענות שלא עושים כלום.

אהוד יוסטמן: אני אסביר במלה אחת מה אנחנו עושים, אני אספר על כל מגזרי המיעוטים כי אני לא מפלח את זה לכל אחד.

אהוד יוסטמן: יש 128 רשויות במגזרי המיעוטים, 120 נמצאים בפרויקט של התכנון.

אהוד יוסטמן: 90 בהובלה של מינהל התכנון והשאר על ידי הוועדות המקומיות או הרשויות המקומיות, או משרד הבינוי והשיכון.

אהוד יוסטמן: מתוך התכניות האלה 46 תכניות הסתיימו, עד סוף שנה הבאה, אני מדגיש, 106 תכניות יסתיימו עד סוף שנה הבאה.

אהוד יוסטמן: אם מישהו חושב, ואם מותר לי להגיד משהו אישי, יש לי תקן אחד באגף שלי לטיפול ב- 800 מתכננים ויועצים שאנחנו מנחים, ו- 80 מיליון שקל פרויקט - - -

מגלי והבה: אני לא יודע אם צריך לבכות או לצחוק.

דוד אזולאי: יש לי בקשה מכל האורחים כולל חברי הכנסת, עד עכשיו כל אחד התבטא ולא הפריעו לאף אחד, אני מבקש להמשיך לשמור על הסדר הזה.

דוד אזולאי: אני מבקש לכבד את המקום.

אהוד יוסטמן: למרות זאת מינהל התכנון גייס שורה של יועצים חיצוניים, למרות שאף אחד לא חשב שצריך להקציב לזה תקנים, וצריך לומר שזו אחריות משותפת, מאוד קשה כשהממשלה מתחייבת לתת תקנים ולא מקיימים את הצד הזה של ההחלטה.

אהוד יוסטמן: אבל מינהל התכנון, מר יאסייף לקח שורה של יועצים ואנחנו עובדים 14 וגם 15 שעות ביום, לא לזלזל בכוונות ובעבודה הקשה.

אהוד יוסטמן: 106 תכניות תקבלנה תוקף עד סוף שנה הבאה, זה ללא תקדים אי פעם בשום מקום, אני אומר את זה, זו פעולה אדירה.

אהוד יוסטמן: אני גם אומר שהנתונים שהובאו כאן הם לא לגמרי מדויקים ואני אתקן אותם.

אהוד יוסטמן: לעניין הוצאת היתרי בנייה, אני לא רוצה לזעזע אתכם, אבל לעיריית תל-אביב אין תכנית מתאר, לעיריית באר-שבע אין תכנית מתאר, לעיריית חיפה יש תכנית מתאר משנת 1934, אתם רואים שאי אפשר שם להוציא היתר בנייה?

מגלי והבה: כמה אנשים אתם מגישים לבית משפט?

אהוד יוסטמן: סליחה, אתה מסכים איתי, נסכים בינינו שאת תופעת הבנייה - - -

דוד אזולאי: סליחה, אני מבקש לא להפריע, אני אתן זכות להעיר.

קריאה מקהל האורחים: אני מקווה שתינתן זכות להעיר, אני ראש רשות.

דוד אזולאי: שלום אדוני, ברוך הבא, אני מקדם אותך בברכה, אנא ממך אל תתפרץ למיקרופון.

דוד אזולאי: אם אתם רוצים שנקיים כאן דיון ענייני.

דוד אזולאי: אני מאוד מקווה שתינתן לכולם רשות דיבור, הכל תלוי בלוח הזמנים.

דוד אזולאי: אנחנו גם רוצים לשמוע דברים מקצועיים.

דוד אזולאי: אם אתם רוצים נשנה את הדיון, אני אתן לכל אחד להתבטא ולומר את שלו, ננעל את הדיון ונלך הביתה.

דוד אזולאי: יושב כאן איש מקצוע שמטפל בזה, עובד בזה.

דוד אזולאי: תן לנו לשמוע אותו.

אהוד יוסטמן: לכן העניין שאם רוצים להוציא היתר בניה ניתן להגיש תכנית מפורטת.

אהוד יוסטמן: תכנית מפורטת אינה תלויה בשום דבר.

אהוד יוסטמן: האמת הזכרת את ירכא, ירכא הגישה עשרות, ויושבים פה אנשים שמכירים את זה, היא הוציא עשרות תכניות מפורטות לאנשים והוציאו להם היתרי בניה והם בנו בתים כחוק.

אהוד יוסטמן: כלומר האופציה הזאת קיימת.

אהוד יוסטמן: נכון שיש מקומות שעתודות הקרקע התחילו להתדלדל, נכון שיש מקומות שאין בהם קרקע ציבורית לחיילים משוחררים, נכון שהסיטואציה מורכבת ובוודאי שבמקומות שיש מסביב שמורות שם התהליך מורכב יותר, בוודאי שזה לא משולם.

אהוד יוסטמן: חשוב לדעת, ואני אומר את זה לטובת הישובים עצמם, אם יחכו ויגידו שעד שזה לא יהיה משולם אין פתרון, זה לא נכון כי יש פתרונות ביניים, אנשים יכולים להוציא היתרי בנייה.

אהוד יוסטמן: בתל-אביב אין בניה לא חוקית בצורה הזאת, אנשים מוציאים היתרים, מוציאים היתרים לשכונות, היתרים לבניינים, עושית תכניות תב"א –תכנון בניין ערים, ואין תכנית מתאר לתל-אביב והיא בנויה לתפארת.

דוד אזולאי: יש כאן טענה, אני מבקש שתתייחס לטענה כי היא טענה כואבת ורצינית.

דוד אזולאי: באים ואומרים שיש אזרחים במגזר הדרוזי, הגונים וישרים שרוצים לשמור על החוק, הם רוצים לבנות על פי היתרים אבל לא נותנים להם.

דוד אזולאי: התוצאה שהם הופכים לעבריינים מאונס, ואחר כך מעמידים אותם לדין וקונסים אותם.

דוד אזולאי: השאלה איך פותרים את הבעיה הזאת?

אהוד יוסטמן: בבקשה לא נכליל, יש הרבה מאוד אזרחים דרוזים שמגישים בקשה להיתר, לא נעשה מכולם עיסה אחת גדולה, זה נוח לדיון אבל יש המון, המון אנשים הגונים שיש להם - - -

דב חנין: אתה מרמז שמי בונה ללא היתר עושה את זה כי פשוט כי בא לו.

דב חנין: מי שבונה ללא היתר עושה את זה במקרים רבים כי אתם לא נותנים לו אפשרויות לבנות כדין.

אהוד יוסטמן: אני שמעתי את דברייך ולא הסכמתי עם חצי מהם.

אהוד יוסטמן: ובכל זאת ישבתי בשקט, אני מכבד אותך אנא כבד אותי.

אהוד יוסטמן: אני אנסה לענות, זה מורכב, סבלנות.

אהוד יוסטמן: כשאנחנו באים לעשות תכניות, אנחנו מקדמים שורה של תכניות.

אהוד יוסטמן: אגב לגבי תכניות המתאר, בואו נעשה רגע עצירה ונעשה ישור קו לגבי הסטאטוס.

אהוד יוסטמן: קיימות תכניות שאושרו, אפילו חבר הכנסת חנא סוויד הזכיר את התכנית של מראר.

אהוד יוסטמן: רק השנה אושרה תכנית מתאר חדשה למראר.

אהוד יוסטמן: זו תכנית אחת.

אהוד יוסטמן: אנחנו מדברים על תכניות לא ישנות, אני מדבר על ג'וליס – 11 שנה, 12 שנה, שנמצאת עדיין בתוקף, זו תכנית עדכנית והיא קיימת.

אהוד יוסטמן: לגבי דליית אל כרמל, התכנית הזו הייתה יכולה להיות מאושרת כבר עשר פעמים לולא הגישו, גם הרשות המקומית, ערערים שנדחו וכעת ישנה עתירה שנידחת, יש ערער אחרי ערער, ובכל זאת התכנית תקבל אישור בסוף השנה.

אהוד יוסטמן: כאשר מגישים ערער וועדת הערער דנה בזה ואני לא בא במקומה של וועדת הערער, הוועדה דנה ודחתה את הערער, לא אני יושב שם, אני מופיע בפניה כשווה, היא דנה ואמרה שהערער לא היה תקף.

חלבי פרח: זו ממש התעללות בנו, ממש התעללות, קשה לשמוע את הדברים האלה, אלו דברים מאוד קשים.

דוד אזולאי: בבקשה אם מפריעים, נפסיק את ההרצאה שלך ובבקשה חלבי פרח תדבר.

דוד אזולאי: אני נותן לך את זכות הדיבור, בבקשה קח את רשות הדיבור.

חלבי פרח: אני ביקשתי את זכות הדיבור ואני אגיד מה שיש, תן לו לסיים.

דוד אזולאי: אני מבין את הכעס שלכם, אני מבין את ההתפרצות, אבל בבקשה תנו לקיים את הדיון כדי שנוכל לצאת מכאן עם תוצאה.

דוד אזולאי: אסור להעיר הערות, כל אחד יאמר את דברו כשיקבל את זכות הדיבור.

אהוד יוסטמן: תודה, אנחנו נמצאים עם מספר תכניות לפני הפקדה, ג'ת –היום יש דיון בוועדה המקומית, קיסרה סמייא, מקדמת את זה בכוחות עצמה – היא נתקלה בקשיים כספיים ומשרד הפנים התגייס לעזור לה מכספים של המינהל השלטון המקומי כי זה לא מכרז ורק דרך שם היה ניתן לעשות את זה.

אהוד יוסטמן: ירכא - מקדמים תכנית לעדכון התכנית שלהם הקיימת והיא תוגש בקרוב, הם פנו אלינו השבוע להכין להם תכנית מתאר, וסביר להניח שנענה בחיוב וברצון.

אהוד יוסטמן: סג'ור - מקדמים בכוחות עצמם, התכנית הוגשה לוועדה המרכזית.

אהוד יוסטמן: לגבי מכרזים שהוצאנו- מכרזים הוצאנו לחורפיש, בקשו מאתנו בגלל האיחוד של עיר הכרמל, התכנית היא תכנית מאוחדת לעיר הכרמל, לאור הנסיבות שחששנו שישתנו הכנסנו סעיף בתוך המכרז שיאפשר לנו להכין היום תכנית, המכרז כבר יצא והוא לשתי תכניות – לעוספיה כדי להשלים את התכנית לפי דרישת הישוב, כי הם ביקשו עוד תיקון לתכנית המתאר שעדיין לא אושרה, אמרנו אין בעיה ונכין גם תכנית לישוב הזה, תיקון לתכנית המתאר, ויש כבר זוכה למכרז הזה.

אהוד יוסטמן: לחורפיש עדיין לא ולעיר כרמל יש.

אהוד יוסטמן: לגבי שלושה ישובים שהוזכרו כאן, פקיעין, בית ג'אן ואבו סנאן:

אהוד יוסטמן: בית ג'אן- לפני יומיים התקיימה ישיבה והוגש כל החומר שנתבקש, הוגשו הפרוגרמות וכדומה, היא נדונה, אני לא יודע מה הייתה התחושה, אני רואה כאן את האנשים בחדר ואני קצת מתפלא שאתה אומר את זה, כי הסיכום של הדיון הזה היה שאין יותר צורך לחזור למינהל תכנון, מבחינתנו התכניות האלה תמשכנה להיות מקודמות על פי ההסכמות שהושגו לגבי הפרוגרמות בשלושת התכניות שאתה הזכרת, זה בוועדה המרכזית.

אהוד יוסטמן: זה היה סיכום חיובי.

אהוד יוסטמן: אני יצאתי בתחושה שהאווירה הייתה בסדר, אתה היית איתנו, האווירה הייתה כאילו הסיכום הוא חיובי, אולי אני לא שומע טוב.

אהוד יוסטמן: כשבאים למינהל לתכנון והוא מיד מקיים דיון ומסכם אותו חיובי.

אהוד יוסטמן: אני לא יכול להגיד לך לגבי התכניות המפורטות במחוז כי אני לא מתכנן מחוז, ואני לא רוצה לענות וזה מורכב, אני לא יודע לענות.

אהוד יוסטמן: אני כן יכול להגיד נקודתית שהייתי אצל מנהל והוא סיכם באופן חיובי שהוא ימשיך לקדם את זה במחוז.

אהוד יוסטמן: יתכן שיש בעיות הלאה, אלו שלוש תכניות גדולות שמשלימות את מלוא הפרוגרמה שהוצגה, דיברו גם על הצורך בפתרון לחיילים המשוחררים.

אהוד יוסטמן: פקיעין ואבו סנאן, בזמנו העלו את הצורך לתכנית מתאר והגיעו למסקנה שהצרכים של אבו סנאן ופקיעין ישורתו טוב יותר בקידום תכנית מפורטת אחת.

אהוד יוסטמן: היא יותר ממוקדת, היא נותנת פתרון לבעיה שהוצגה וכמובן זה פחות מורכבת מלעשות תכנית מתאר שיש לה וועדת היגוי וזה לוקח שנים.

אהוד יוסטמן: זה לא רק בישובי המגזר וזה נכון בכל מקום שמתכננים תכנית מתאר וזה לוקח מספר שנים, כאן אמרו שחבל לעשות תכנית מתאר, ויותר נכון לעשות את זה עם תכנית מפורטת.

אהוד יוסטמן: זאת המסקנה שהגיעו.

אהוד יוסטמן: ערכנו גם סיור בכל הישובים, עברנו בכולם, למדנו ומהמקום הזה חשבנו בשיקול דעת מקצועי, יתכן שירצו לבחון את זה מחדש וזה אפשרי, אבל באותה עת הוחלט שיותר נכון לישוב לקדם תכנית מפורטת וזה ייתן מענה לאנשים ולמגורים שנדרשו שם.

חמד עמאר: לפני כמה זמן עשיתם סיור שם?

אהוד יוסטון: לא יותר משנתיים.

חמד עמאר: מה התקדם במשך השנתיים האלה?

אהוד יוסטמן: התקדמנו, התכניות מפורטות, אינני מתמצא בתכניות שקודמו, מבחינתם אבל אין מניעה לקדם את התכניות, אני לא יודע לענות על זה ואני מנסה להיות מדויק בעניין הזה.

אהוד יוסטמן: חוץ מזה אנחנו עומדים לצאת בשני מכרזים נוספים, לפני כשבוע הוחלט אצל המנהל הכללי של משרד הפנים להוציא מכרז לעין אל-אסד וירכא, כאמור פנו אלינו, וסביר להניח שאנחנו נענה.

דוד אזולאי: כשמכרז יוצא, במקרה הזה מי מממן את התכניות?

אהוד יוסטמן: המימון הוא מלא.

דוד אזולאי: גם לגבי תכניות מפורטות?

אהוד יוסטמן: לא, תכניות המתאר בלבד.

אהוד יוסטמן: לגבי התכניות המפורטות אני אשמח לספר לכם על הישיבה שהתקיימה אתמול במשרד ראש הממשלה, אנחנו דוחפים באופן חזק ביותר למימון על ידי משרד השיכון של התכנון המפורט וגם על קרקעות פרטיות.

אהוד יוסטמן: אנחנו פועלים במרץ רב ובכל שבוע אנחנו מקיימים דיון בין-משרדי בנושא הזה, אנחנו חושבים שזה המפתח לניצול טוב יותר של תכניות המתאר שאושרו, אחרת אי אפשר לעשות איתם הרבה, זה נותן מסגרת אבל זה דורש הרבה כסף והישובים לא יעמדו בזה.

אהוד יוסטמן: אנחנו בפירוש דואגים לרווחת הישוב ולרווחת התושבים, זה לנגד עינינו כשאתם מציגים את זה אחרת זה בגלל שאתם לא מכירים את עבודתנו.

אהוד יוסטמן: לגבי התקציבים, קיימת החלטת ממשלה 412, החלטה הזו התקבלה לגבי המגזר הדרוזי והצ'רקסי.

אהוד יוסטמן: ההחלטה הזו ציינה כספים ארבע שנתיים, השנה הזו תהייה השנה האחרונה וזה קצת התעכב בגלל שתקציב המדינה לא אושר - - -

דוד אזולאי: הכסף שמור.

אהוד יוסטמן: בדיוק, הכסף שמור.

אהוד יוסטמן: דובר שם שמשרד הפנים ייתן כל שנה מיליון, משנת 2006 עד 2009, משרד ראש הממשלה ייתן מיליון ויש כנראה מיליון וחצי וזה בסך הכל שמונה וחצי מיליון שקל.

דוד אזולאי: תקציב שנתי?

אהוד יוסטמן: תקציב רב שנתי משנת 2006 עד 2009 ופרוש על שש שנים, שמרנו עליו גם אם זה לא יתקיים זה יעבור משנה לשנה, אני שמח שלמרות העיכוב שנוצר בגלל תקציב המדינה, אנחנו ננצל את כל התקציב הזה לתכנון המתארי במגזר הדרוזי והצ'רקסי ובמקרה הזה יהיה רק הדרוזי כי הצ'רקסים, וכפי שצוין כאן שברחניא הם מקדמים תכנית אב בכוחות עצמם והיא הולכת לוועדה המחוזית, ולדעתי היא כבר עברה לוועדה המחוזית.

אהוד יוסטמן: לגבי הטענה של תפן, קיסרה סמייא ופקיעין, זה הפוך על הפוך, אנחנו, אני אישית למרות שזה אינו תפקידי, מקיים מהלך גישור כדי לנסות לגשר.

אהוד יוסטמן: הייתה יוזמה לפני כשנתיים או שלוש ויותר כדי שתפן יעזרו קיסרה ולפקיעין להקים אזור תעסוקה.

אהוד יוסטמן: זה התקדם מאוד מאוד והגיעו עד כדי הסכם, יש איזה רקע, אני לא רוצה להתייחס אליו כרגע, של כעס מצד קירסה סמייא באיזה עניין בנושא די נקודתי ודי פרטני, וזה התפוצץ - היה כעס לא רצוי.

אהוד יוסטמן: באותו זמן, ועדיין אני מקיים ישיבות ורק לפני כחודש היו אצלי ראש המועצה של פקיעין וקיסרה סמייא, בקיסרה סמייא עושים עכשיו בחירות ולא יכולנו להתיישב איתם אבל הם דיברו עם חמדי מזכיר הישוב כדי לקדם בכל זאת את התהליך הזה.

אהוד יוסטמן: לא רק זאת, היא התנתה את הרחבת תפן בשיתוף הכנסות עם רשויות שותפות באזור, אנחנו לא מוכנים, למרות שהיו עלינו הרבה לחצים, בכל זאת סטף ורטהיימר וכדומה, זה הגיע אלינו ואמרנו חד משמעית שאנחנו דורשים את קיומו של התנאי הזה ולא נוכל לאשר את זה, יש לחצים וזה לא עוזר להם.

אהוד יוסטמן: זה חד משמעית שזה לטובת הישובים מסביב, אני מאוד מקבל את הטענה הזאת ופועלים ברוח הדברים האלה.

אהוד יוסטמן: מלה נוספת שחשוב לדעת בכלל לגבי מדיניות באזורי תעסוקה.

דוד אזולאי: אדוני מתכוון לאזורי תעשייה, אדוני אמר תעסוקה.

אהוד יוסטמן: אנחנו מגדירים אותם כאזורי תעסוקה כי אנחנו מרחיבים את זה לקשת רחבה יותר של פעילויות הייטק שתוכלנה להיכנס, מה שפעם בהגדרה של אזורי תעשייה לא נכנס.

אהוד יוסטמן: ובחינתי זה הינו אך.

אהוד יוסטמן: היום קיימת יוזמה של משרד הפנים והאוצר, ויש החלטת ממשלה, וגם של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה להקמת עוגני תעסוקה מרחביים באזורי הפריפריה בצפון ובדרום, כאשר כל הישובים יכנסו אל תוך האזורים האלה בחלוקת ההכנסה.

אהוד יוסטמן: האזורים האלה יוחרגו כאזורים בעדיפות א' פלוס.

דוד אזולאי: אתה מתכוון לאיגודי אזורי תעשייה.

אהוד יוסטמן: נכון.

אהוד יוסטמן: כל אחד יכנס לאיגוד.

אהוד יוסטמן: כל הישובים יכנסו לארבעת האזורים האלה בפריפריה.

אהוד יוסטמן: ישנה החלטת ממשלה ואנחנו כבר מנסים ליישם אותה.

דוד אזולאי: הנושא שהזכרת עכשיו הוא נושא שהיה בחוק ההסדרים והוא לא עבר, הוא נמצא אצלנו בוועדה ועדיין לא קיימנו על כך דיון.

אהוד יוסטמן: יש לי החלטת ממשלה שאומרת שתקום וועדת היגוי, אני קורא מתוך החלטות הממשלה.

דוד אזולאי: אתה צודק שיש החלטת ממשלה, אבל זה אמור לבוא לחקיקה, והחקיקה הזאת מונחת על שולחננו ואנחנו עדיין לא קיימנו דיון.

דוד אזולאי: אני גם אגלה את אוזנך למה זה נפל.

דוד אזולאי: זה נפל על ויכוח בטענה שהסמכויות בידי שר הפנים והאוצר עומד על כך שהסמכויות יהיו שלו.

דוד אזולאי: ושם זה נתקע.

דוד אזולאי: מה לעשות שאני מזוהה עם שר הפנים.

אהוד יוסטמן: אני יכול לומר שאנחנו לא חיכנו לזה, אנחנו מתארגנים במידע וזה המון עבודה.

אהוד יוסטמן: וועדת ההיגוי כל שבוע נפגשת לדון בזה, לדעתי עושים כעת עבודה שתיתן רווח גדול לישובים אחר כך, כי מכירים בצורך שהישובים צריכים נכסים מניבים.

דוד אזולאי: אדוני אני מאוד מודה לך.

דוד אזולאי: תודה רבה על הסקירה.

דוד אזולאי: ברשותכם אני עובר כרגע לראשי הרשויות.

דוד אזולאי: בואו ונתחיל עם יושב ראש הפורום בבקשה.

דוד אזולאי: כל ראשי הרשויות יקבלו רשות דיבור, אני מבקש מכם לתמצת את הדברים, לכל אחד יש חמש דקות.

דוד אזולאי: בבקשה אדוני.

סאלח פארס: ברכות לכולם.

סאלח פארס: אני רוצה להגיד כובד ראש הוועדה, נדבר ראשית על הוועדות, כשאהוד יוסטמן דיבר שבעיר תל-אביב אין תכנית מתאר, נכון שאין וגם לא צריך.

סאלח פארס: יושב ראש הוועדה בתל-אביב הוא יושב ראש הרשות, והוא המחליט איפה ומה ואיך לבנות.

סאלח פארס: בישובים הדרוזים ראש הוועדה הוא לא ראש הרשות ואין לו שום החלטה.

סאלח פארס: אני מבקש לסבר את אוזנך, מאז שאנחנו נבחרנו בנובמבר אין לנו מינוי כחברי הוועדה עד היום.

סאלח פארס: יש וועדת מעלה נפתלי, הוועדה מקיימת ישיבה ומזמינה את חברי הוועדה, מי הם חברה הוועדה היום?

סאלח פארס: – ראשי רשות שהיו, ראשי הרשות לשעבר לא באים כי הם כבר לא ראשי רשויות, ראשי הרשויות החדשים לא חברי וועדה.

סאלח פארס: אנחנו כבר שבעה חודשים מבקשים מהמנהל הכללי של משרד הפנים לשלוח לנו מינוי ועד היום אין לנו מינוי.

סאלח פארס: מילאנו ארבע פעמים את הטפסים ובכל פעם אומרים לנו "השבוע נשלח לכם".

חמד עמאר: אתה אמרת את זה כאן בוועדה לפני ארבע או שישה חודשים, זו פעם השלישית שאני שומע את זה.

סאלח פארס: הרשויות הדרוזיות נמצאות בשמורות טבע, חורפיש, בית ג'אן, עיר הכרמל.

סאלח פארס: מה עושה הרשות לשמורת הטבע?

סאלח פארס: היא חונקת את הרשות הדרוזית.

סאלח פארס: אף אחד לא מאפשר לרשות להתפתח.

סאלח פארס: מה עושה רשות שמורת טבע?

סאלח פארס: – אותה רשות לשמורת הטבע מוכנה לגרוע מעצמה 110 דונם לטובת בית ספר שדה הר מירון.

סאלח פארס: למה?

סאלח פארס: – מקימים בית מלון בלב שמורת הטבע, בלב הר מירון כדי שמישהו יהנה מהכסף כמו שסטף ורטהיימר נהנה בתפן, מוכנים לתת 110 דונם ובכל שנה נוגסים מהאדמות החקלאיות של הכפרים מסביב.

דוד אזולאי: מה אתה אומר, עכשיו זה כבר אושר?

סאלח פארס: כן, זה אושר בשבוע שעבר.

גדעון עזרא: רשות הגנים הייתה נגד זה.

סאלח פארס: התקשר אלי שייח מוסף טרף שאמר לי שאישרו את זה.

דוד אזולאי: אמרת כאן דבר חשוב, אנחנו אפילו עדיין לא שמענו עליו, אני שומע על כך בפעם הראשונה ממך.

סאלח פארס: אני התנגדתי לנושא הזה, לא הזמינו אותי כדי להשמיע את דעתי, אני בעל עניין ולא הזמינו אותי כדי להשמיע את דעתי.

סאלח פארס: כעת באים ואומרים שבתכניות המתאר הרשויות אשמות, מי שאשם הוא זה שיש לו את היכולת להזיז, לזה שיש לו את היכולת לפתח.

סאלח פארס: במה הרשויות אשמות?

סאלח פארס: – אתן לדוגמה את חורפיש – חורפיש הגישה בקשה לתכנית מתאר, הלוואי שברשויות הדרוזיות לא היו תכניות מתאר, אנחנו לא צריכים תכנית מתאר.

סאלח פארס: תכנית המתאר מגבילה אותך בבנייה.

סאלח פארס: כי אם אין תכנית מתאר אתה יכול לאשר ולבנות לפי סעיך 97א'.

סאלח פארס: בכל זמן שלא היו תכניות מתאר יכולנו לבנות.

סאלח פארס: יש כאן מהנדסים שמכירים את הדברים טוב ממני, ואני לא מכיר את זה טוב.

סאלח פארס: תמיד יכולנו לבנות.

סאלח פארס: וכשאמרו שיש תכנית מתאר אז סעיף 97א' נפל ואתה כבר לא יכול לבנות לפי הסעיף הזה אלא חייב לבנות לפי תכנית המתאר.

סאלח פארס: לגבי חורפיש אני לומר שהוגשה תכנית מתאר בשנת 1987, היא אושרה בשנת 1999 כלומר אחרי 12 שנה אושרה תכנית המתאר 1275ג' שהיא לעג לרש היום.

סאלח פארס: היא לא שווה שום דבר.

סאלח פארס: אהוד יוסטמן אמר שאנחנו במכרז, אני נבחרתי בחודש נובמבר ואז אמרו כבר אמרו לי שיש מכרז ויש זוכה – משרד מתכננים לתכנון תכנית מתאר חדשה.

סאלח פארס: אני פונה לאהוד יוסטמן ולשמאי ואומרים לי שהמכרז נפסל.

סאלח פארס: למה?

סאלח פארס: התשובה הייתה שזה שזכה היה מעל 25%.

סאלח פארס: לא ידעו את זה כשנתת לו?

סאלח פארס: שרפו שישה חודשים.

סאלח פארס: בחודש מאי ישבנו אהוד יוסטמן ואני בתל-אביב כדי לתת ציונים לשני משרדים ועד היום אין.

אהוד יוסטמן: כי לא היה תקציב מדינה.

סאלח פארס: אני רוצה לומר מה קורה במדינה הזאת, במדינה הזאת לפוליטיקאי יש מדיניות, השרים בממשלה קובעים חוקים, המנהל הכללי שם כמה מקלות בגלגלים, הפקידים מוסיפים עוד כמה מקלות והפקיד הזוטר הוא שמנהל את העניינים.

סאלח פארס: מי שמנהל את זה זה לא עזרא ולא אזולאי ולא חברי הכנסת, מי שמנהל את העניינים, ואני ראש הרשות הוא הפקיד הזוטר ואני אסביר.

סאלח פארס: אחרי חודשים, אני חתמתי מתוקף תפקידי כראש הפורום על הסכם עם משרד הפנים והסכם עם משרד ראש הממשלה בעזרת סגן השר, חברי כנסת ויושב ראש הכנסת, נשיא המדינה ומה אגיד לך הייתה תרועה גדולה, אתמול שלחתי מכתב לאייל גבאי, שלחתי גם העתקים, ציינתי הסיכום שלו הוא אל מה שסיכמנו.

סאלח פארס: שלחתי אתמול גם מכתב לרמי פלצ'י שהסיכום שלו הוא לא מה שסיכמנו.

סאלח פארס: אני בעצם בא לומר שבדרך הכל נופל, בסוף אתה מגיע לקש מערימה גדולה.

סאלח פארס: אף אחד לא צריך את הקש הזה.

דוד אזולאי: תקשור את החבילה טוב.

סאלח פארס: אולי אתה קושר את החבילה טוב טוב ואתה סומך על הממשלה שלך.

דוד אזולאי: אני סומך עליך, כי אם אתה הייתה עושה קשר טוב לפני החתימה שום דבר לא היה נופל לך בדרך, אבל כנראה שהקשר היה רופף עד שהגעת לפקיעין.

סאלח פארס: אני באמת מבקש, עד עכשיו אנחנו בדיונים ושום דבר לא נגמר.

איוב קרא: החוזה יתקיים כלשונו, לא יעזור שום דבר.

סאלח פארס: לא יעזור לאף אחד, לא יעזור לא לשמח וגם לא לעצוב, לרוצה וללא רוצה, מה שיהיה זה מה שסוכם, מה שיהיה זה רצוננו.

סאלח פארס: אני מבקש לומר לך דבר נוסף שאם לא תהיינה תכניות מתאר מסודרות לישובים הדרוזים, יבנו ללא היתר וזה מה שקרה עד היום.

סאלח פארס: אני מבקש דבר אחד מהוועדה, זה ענייני, להכשיר את הבנייה שנבנתה עד היום שלא באשמתו של האזרח, ריבונו של עולם, אולי גם באשמתה של המועצה אבל לא באשמתו של האזרח.

סאלח פארס: באשמת משרד הפנים ובאשמת המועצות

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: ראש מועצת בית ג'אן, מר ביאן קבלאן בבקשה.

ביאן קבלאן: תודה.

ביאן קבלאן: אני רוצה לתקן את רהט לגבי המעורבות שלו בתכניות המפורטות.

ביאן קבלאן: בקדנציה הקודמת ערכתי ארבע פגישות, שתי פגישות ערכתי בקדנציה הנוכחית, אני ראש מועצה חדש, ב- 15 למרץ וב- 26 ביולי, אתם מנהלים את העניינים, והם גם קובעים מה כואב לך.

ביאן קבלאן: כשאתה הולך לרופא ומתלונן על כאב אתה מקבל טיפול בהתאם לכאב שלך, אבל במשרד הפנים הם קובעים מה כואב לך.

ביאן קבלאן: אתה כראש רשות אפילו לא יכול להעז לדרוש את הצרכים של האזרחים או את הצרכים של הישוב.

ביאן קבלאן: אתה הפגנת היום, אני באמת רוצה להכיר את הפרצוף האמיתי שלך, כי אתמול התנהגת אחרת והיום אתה נוהג יפה מאוד ואני מקווה שתמשיך כך.

ביאן קבלאן: גם לשר גדעון עזרא, הטיפול, בהדרגתיות, בבעיות של הישובים שלנו במקום ועד היום נמשך.

ביאן קבלאן: אני מבקש ממך לשדרג לנו את ההצעה ולתת טיפול לבעיה שלנו.

ביאן קבלאן: ספציפית לגבי בית ג'אן ולגבי התכניות מהפורטות שהגשנו - הן לא נותנות פתרון היקפי.

ביאן קבלאן: אנחנו מבקשים לשריין לבית ג'אן זכויות גם לצרכי מגורים וגם לצרכי מבני ציבור.

ביאן קבלאן: התכניות שטופלו עכשיו לא נותנות מענה ופתרון לכל התושבים.

ביאן קבלאן: נכון שישנה התקדמות כמו שהזכיר אהוד יוסטמן אבל זה לא טיפול שורש לבעיה ואנחנו מבקשים גם את העזרה ממי ששומע ויכול לעזור.

ביאן קבלאן: מבקשים גם להכניס את התכנית הרביעית של הצד הדרום מערבי של הישוב, יש שם בתים בנויים שאינם כלולים בתכניות המפורטות וגם לא בתכניות המתאר.

ביאן קבלאן: האנשים סובלים ואם זה לא יעשה עד שנות העשרים שלושים.

ביאן קבלאן: אתמול כשהעלתי את הנושא במשרד הפנים, אצל שמאי יאסייף, נאמר לי, חבר'ה הגזמתם.

ביאן קבלאן: אני לא יודע למה מגזימים כשאנחנו מבקשים פתרון לבעיות שלנו.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אני מבקש את ראש מועצת מראר, מר פריד גאנם, בבקשה.

פריד גאנם: בוקר טוב לכולם, אדוני היושב ראש אני לא אחזור על דברים שנאמרו.

פריד גאנם: אני רק יכול לאמץ באופן מלא את הדברים של חבר הכנסת חנא סוויד וגם את דברי חבר הכנסת דב חנין, את חבר הכנסת מגלי והבה לא הספקתי לשמוע אני מניח שהוא עלה על הנקודות.

פריד גאנם: אני אומר כמה דברים.

פריד גאנם: נמאס לנו לבכות אבל כואב בכל תחומי החיים.

פריד גאנם: גם החוברת שטרח והכין חבר הכנסת חמד עמאר, והוא ראוי לשבח, היא לא מעודכנת.

פריד גאנם: לגבי המשכורות צריך להוסיף שבמשך חמישה חודשים לא שולמו וזה מה שקורה.

פריד גאנם: ישנם נתונים נוספים שצריך לעדכן.

פריד גאנם: בכל תחומי החיים המציאות הרבה יותר קשה.

פריד גאנם: יש דברים שהם סטטיסטיקות ולא בוחנים את המציאות כהווייתה.

פריד גאנם: מי שנכנס לישובים שלנו מוצא שהאבטלה היא פי שלוש או פי ארבע ממה שרשום בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וישנם הרבה הסברים לכך, ובהזדמנות אחרת אוכל להסביר למה.

פריד גאנם: בנוגע לתכניות המתאר הוזכר כאן שלמראר אושרה התכנית.

פריד גאנם: התכנית היא מוקש אחד גדול למרות שאנחנו רצינו שהיא תאושר, אבל היו מאות התנגדויות ומהן כ- 180 התנגדויות של המועצה המקומית.

פריד גאנם: תשובה הייתה שכל ההתנגדויות, ללא יוצא מהכלל, נדחו.

פריד גאנם: הלכו לפי החוק שאומר שיש להתייחס ספציפית לכל התנגדות.

פריד גאנם: התייחסו ספציפית בשינוי השם בלבד ועם אותו משפט.

פריד גאנם: זה משחק אבסורדי, לא התחשבו בכל ההתנגדויות לרבות של הרשות המקומית.

פריד גאנם: הייתה התעלמות מוחלטת מהמציאות, החליפו כבישים שקיימים עשרות שנים ואמרו שזה לא קיים לפי התכנית.

פריד גאנם: פתחו כבישים בתוך בתים וזה מחייב תכנית מפורטת לכל קטע.

פריד גאנם: זה מילוני שקלים לישובים שנמצאים במצוקה אדירה.

פריד גאנם: זה זמן, זה דחיית הקץ ואולי הנכדים יספיקו להשלים את התכניות המפורטות לכל מתחם ומתחם.

פריד גאנם: אין כל שינוי בתוך הישוב של 28,000 תושבים.

פריד גאנם: לפני שבוע הוכרזנו כעיר.

פריד גאנם: זה לקבור תכנית לפני שהיא נולדה, וזה אחרי ייסורים של עשר שנים.

פריד גאנם: מדברים על מתחמים, אין מתחמים מפורטים, זו השקעה אדירה של כל תושב ותושב.

פריד גאנם: ביקשנו שיתנו מתחמים מפורטים הן בתוך הישוב והן במתחמים שנוספו.

פריד גאנם: אין מספיק כסף לצבוע דברים.

פריד גאנם: ישנן בעיות שאני חושב שניתן לפתור אותן.

פריד גאנם: אחרי שישבנו שעות עם המתכנן המחוזי הוא שלח אותנו למשרד הבריאות ומשם ל...

פריד גאנם: זורקים אותנו כמו כדור.

פריד גאנם: היום גם בית בנוי למי שמבקש לבנות עוד קומה אומרים לא כי אין פתרון לביוב, ל- 56% אין פתרונות ביוב כי אין כסף ואף אחד לא נותן הלוואה, אז אני לא אתן לו חשמל?

פריד גאנם: אומרים לו שיש שם בית ויש לו חשמל בקומה הראשונה אז למה לא לקומה השנייה.

פריד גאנם: סתם כך כי הוא מחפש איזה סעיף בחוק כדי לדבוק בו, ולפרש אותו ככל העולה על רוחו, ואומר לך פנה למשרד הבריאות.

פריד גאנם: ניגשנו למשרד הבריאות ושם אומרים שזה לא בסמכותם, אבל מאחר ונשאלו הם אומרים לא, הם לא מאשרים.

פריד גאנם: אבל תשאלו כי זה לא בסמכותכם, ואז הם עונים שהם כבר אמרו והם לא יכולים לוותר.

פריד גאנם: רבותיי זו התעללות מתמשכת.

פריד גאנם: אנחנו בכל תחום ותחום עם הגב לקיר, אי אפשר ככה.

פריד גאנם: אני נגד העוברים על החוק אבל אני אומר לכם, אני גם חושב שבתורה, ואני לא מומחה בתורה אבל לפחות בית המשפט אמר שאסור לגזור גזרה שהאזרח לא יוכל לעמוד בה כי הוא יצפצף עליה.

פריד גאנם: אני מבקש מכבוד היושב ראש לקחת בחשבון שבמציאות יש עיכובים מרות כל הדברים היפים ששמענו כאן.

פריד גאנם: צריך להנחות את הוועדות לזרז את המהלכים, להקל על התושבים ושיופסקו ההליכים נגד אלפי תושבים, ברובם בנו בלית בררה, אפשר להקפיא את התהליכים, בית המשפט יכול לפסוק אבל מי שתחתיו התהליכים זה השלטון ולא בית המשפט.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: ראש המועצה של סג'ור, מר ג'אבר חמוס בבקשה.

ג'אבר חמוס: בשביל הגילוי הנאות אני מבקש להודות שהמצב שבו אנחנו נמצאים הוא לא מאתמול וגם לא שלשום, זה מצב שמתמשך כבר 61 שנה.

ג'אבר חמוס: אני מברך על היוזמה של אדוני ושל חברי הכנסת, סגן השר וכל החבר'ה.

ג'אבר חמוס: זו יוזמה מבורכת ושאולי אנחנו מתחילים לראות את האור בקצה המנהרה, אני מקווה שהדברים האלה יבואו לידי ביטוי בשטח.

ג'אבר חמוס: כראש מועצה, אני מבקש עוד שני גילויים נאותים, כראש רשות אני עובד באופן עצמאי, אדוני.

ג'אבר חמוס: אני לא שייך לפורום ואני עובד עצמאי, גם לא חתמתי על ההסכם שנתחם, אני היחיד שלא חתם ואני גם לא אחתום על הסכם כזה.

ג'אבר חמוס: אני עשיתי תכנית הבראה עצמאית כבר בחודשים פברואר מרץ.

ג'אבר חמוס: נקטתי בצעדים קשים כולל פיטורין של 25% מהעובדים.

ג'אבר חמוס: המצב קשה ותכנית הבראה זה בכל פעם קיצוץ.

ג'אבר חמוס: לא הייתה שום בררה ולא הייתה שום אופציה אחרת.

ג'אבר חמוס: במשך שלושה חודשים הכנו תכניות מתאר, עברתי עליה והפקדתי אותה גם בוועדה המחוזית.

ג'אבר חמוס: היא אושרה בוועדת התכנון בכרמיאל - בוועדת בית הכרם, והיא הופקדה גם במחוזית.

ג'אבר חמוס: לגבי כתב מינוי לוועדה המקומית, התקיימה ישיבה ביום שני ופניתי ללשכת המנהל הכללי וקיבלתי כתב מינוי וגם הספקתי להשתתף כחבר בוועדה.

ג'אבר חמוס: את תכנית המתאר שלי עשיתי באופן יסודי יחד עם מתכנן בתשלום, חסרים עוד מאה אלף שקלים אבל נסתדר, דיברתי עם ויקי ועם אלכס ועם כל הצוות.

ג'אבר חמוס: שם המשחק כרגע - זה זמן, מבחינתי אעשה הכל, את תכנית הביוב ואת כל מה שהם מבקשים אכין מידית.

ג'אבר חמוס: שם המשחק כרגע זה לאשר כמה שיותר מהר את התכניות כדי לצאת לביצוע.

ג'אבר חמוס: בתכנית בישוב מופיעה בין היתר גם שכונת חיילים משוחררים.

ג'אבר חמוס: אני רוצה לומר משפט שמסביר את הכל, לא לכעוס עלי, אני אומר מה שחובה לומר.

ג'אבר חמוס: למצב שהעדה הדרוזית נמצאת היום יש ארבע תשובות, או שזה זלזול, או שזה התנשאות והתעלומות, או שזו גזענות או שזה כל התשובות גם יחד.

ג'אבר חמוס: תודה.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני.

דוד אזולאי: מר סלמאן הנו ראש המועצה של ג'וליס, בבקשה.

סלמאן הנו: אדוני היושב ראש, חברים, אורחים, חברי כנסת ועמיתי ראשי רשויות.

סלמאן הנו: אני מסכים עם כל מה שחבריי אמרו.

סלמאן הנו: אני מבקש לחדד נקודה שהועלתה על ידי חבר הכנסת חנא סוויד, אין תקציבים, הרשויות שלנו הרי שופעות בחובות.

סלמאן הנו: אני לא חושב שאחרי ההסכם שחתמנו עליו ושנאלצנו להסכים, נצליח לצאת מהבוץ שאנחנו שקועים בו ומהגיבנת הגדולה שלנו.

סלמאן הנו: משרד הפנים דורש שנישא בהוצאות התכניות המפורטות.

סלמאן הנו: אין לנו שום שקל לעניין הזה.

סלמאן הנו: אני אתן לדוגמה את המועצה המקומית ג'וליס, שאני עומד בראשה, מלפני שמונה חודשים, ג'וליס שקועה בהרבה עיקולים, יש לנו כסף מהיטל ההשבחה שתושבי ג'וליס שלמו והוא מעוקל בוועדת תכנון ובנייה, זה כמעט מיליון שקל.

סלמאן הנו: אני פניתי, וגם ראש המועצה הקודם פנה לוועדת תכנון ובנייה בבקשה לשחרר מהכסף הזה כסף למתכננים, הכסף הזה מיועד לפיתוח ולתכנון, אנחנו מבקשים לשחרר כסף למתכננים שמכינים לנו תכניות מפורטות.

סלמאן הנו: עד עכשיו משרד הפנים תוקע את הכסף ולא משחרר לנו כספים, צר לי לומר את זה.

סלמאן הנו: בנוגע למה שאמר נציג משרד הפנים ביחס לתכנית המתאר של ג'וליס, זה נכון שהיא אושרה בשנת 1995.

סלמאן הנו: תכנית המתאר של ג'וליס הוגשה בשנת 1985 והיא תוכננה לענות לצרכים של שנת 1985.

סלמאן הנו: היא אושרה בשנת 1995 וכשאישרו אותה היא כבר לא נתנה מענה.

סלמאן הנו: יש לי נתונים לוועדת תכנון ובנייה גליל מרכז בעכו שאחראית על ג'וליס, אבו-סנאן וירכא - כמעט אלף בתים בשלושת הישובים האלה הם ללא היתר ומכל מיני סיבות, גם מחוץ למתאר, אין קו ביוב, אין אפשרות לחבר אותם למים ולתשתיות.

סלמאן הנו: זה מאוד כואב.

סלמאן הנו: מתכניות המתאר אני לא חושב שהרשויות יכולות לצאת מזה, זה צריך להיות מופקד בידי משרד הפנים.

סלמאן הנו: היום הם לא עושים הרחבה.

סלמאן הנו: לג'וליס יש תכנית מתאר קודמת אבל היא ללא הרחבה.

סלמאן הנו: צריך לתקן את המצב הקיים.

סלמאן הנו: לא נותנים של מטר אחד מענה לתוספת תכנית המתאר הקיימת.

סלמאן הנו: תודה.

דוד אזולאי: פהמי חלבי נציג עין הכרמל, בבקשה.

דוד אזולאי: ראש הוועדה הקרואה שלך כנראה עסוק מאוד מאוד.

פהמי חלבי: הוא לא קיים בכלל.

פהמי חלבי: אני אדבר על עיר הכרמל אבל אני חושב שהבעיות דומות לבעיות של כל הישובים.

פהמי חלבי: אני מבקש להגיד לוועדה שהיום יש קריסת מערכות.

פהמי חלבי: הכל קורס.

פהמי חלבי: תיקח את עיר הכרמל, יש לי קריסה טוטאלית, אין מים, אין חשמל.

פהמי חלבי: איך יכול להיות שעובדים כבר כמה חודשים לא יכולים לעבוד כי אין בבניין של המועצה חשמל.

פהמי חלבי: אין שירותים.

פהמי חלבי: מכל הבחינות כל המערכות קורסות, אין לנו כלום.

פהמי חלבי: אני אגע בתכניות המתאר, אדון אהוד יוסטמן דיבר על תכנית המתאר של דליית-אל כרמל, וואלה זה על הכיפק, כל הכבוד צריך לעשות לכם חפלה.

פהמי חלבי: התכנית הזאת היא תכנית שהתחילו להכין אותה לפני שבע עשרה שנה.

פהמי חלבי: תכנית שאושרה.

פהמי חלבי: אני הייתי ראש המועצה שהתחיל עם זה.

פהמי חלבי: זו תכנית של שבע עשרה שנה אחורה.

פהמי חלבי: לא עשו שום דבר וגם לא קידמו דבר.

פהמי חלבי: אני רוצה לומר לך יושב ראש הוועדה, היו אצלנו לפני שנתיים וישב מולנו אדם קולמן, מנהל המחוז, הוא אמר חבר'ה תסלחו לי אבל זו המדיניות, אני פקיד.

פהמי חלבי: זו המציאות, אדוני אני מקשיב לדיון ויש פה מזג, אבל אדוני היושב ראש אני אומר לך זה כלום, לא יצא מזה כלום למרות שאנחנו יושבים ואנחנו מדברים, אנחנו מדברים ומדברים, אבל קיימת מדיניות מלמעלה.

פהמי חלבי: אנחנו כבר 61 שנה ואין כלום.

פהמי חלבי: אני מסתכל על העיר כרמל, היא הייתה עם 32,000 דונם, ומה שנשאר לנו היום זה 9,000 דונם וממה שנשאר רוצים לקחת 4,150 לפארק הכרמל - את החלק המזרחי.

פהמי חלבי: כל הפרויקטים של מדינת ישראל עוברים באדמות שלנו, בצד המזרחי יש את אחינו היהודים ויש ערים, שם בונים ושם מתכננים, מקימים פארקים וכל הפרויקטים הם על החשבון שלנו.

פהמי חלבי: מה זה?

פהמי חלבי: – זו מדיניות, ואם המדיניות הזאת לא תשתנה חבל על כל הדיבורים, אפשר לשבת ולחכות גם אלף שנה והכל ימשיך להיות כשהיה.

פהמי חלבי: אני מבקש אדוני יושב ראש הוועדה, צריך לקבל החלטה לשינוי המדיניות לגבי המגזר הדרוזי וצריך לפעול אחרת.

פהמי חלבי: חוק תכנון הבנייה הקיים זה חוק אימפריאליסטי, זה חוק שמטרתו הפקעת אדמות, זו מטרתו היחידה, וכל הפקידים שעושים עבודה מיישמים מדיניות.

פהמי חלבי: תכנית המתאר של דליית-אל כרמל, ואני שמעתי את אדון אהוד יוסטמן שהיה אצלנו, הפארק רצה לקדם כי הם רצו להשאיר את ארבעת האלפים הדונם מחוץ לתכנית המתאר.

פהמי חלבי: כדי להפקיע את ארבעת אלפי הדונם, הפקידים האלה רצו לקדם מהר את תכנית המתאר והם השאירו לנו 4,150 דונם מחוץ לתכנית המתאר.

פהמי חלבי: חבר'ה הכל מתוכנן, זו מדיניות.

פהמי חלבי: אם לא נשנה את המדיניות לא נוכל להתקדם בכלל.

פהמי חלבי: תכנית המתאר של דליית-אל כרמל עליה הוא מדבר מסכנת שש מאות בתים ועשרים אלף עצי זית.

פהמי חלבי: האדון הזה לא מדייק.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: ראש המועצה המקומית לשעבר של פקיעין, כנציג פקיעין בבקשה.

סאלח חייר: אני אדבר מניסיון, ואני לא נציג של אף אחד, אני נציג של עצמי.

דוד אזולאי: אתה בכל זאת ראש המועצה לשעבר של פקיעין ואני כדי לא לקפח את תושבי פקיעין הצגתי כך.

סאלח חייר: אני אדבר על שלושה דברים ואביא מהניסיון שלי.

סאלח חייר: בשנת 1975 הוגשה תכנית מתאר, בפברואר 1991 אושרה תכנית מתאר, קיבלה תוקף, ומאז ועד היום הוגשו שש תכניות המשך ואף אחת לא אושרה במשך שש עשרה שנים.

סאלח חייר: בשעתו התנגדנו להיות בוועדת התכנון של הגליל המרכזי ולכן שר הפנים לשעבר לאחר עשר שנות מאבק החליט לפצל את הוועדה.

סאלח חייר: הוא הכניס אותנו לוועדה של מעלה נפתלי במעלות.

סאלח חייר: בשלב מאוחר יותר, כעבור שנה אנחנו הסתכסכנו עם ראש מועצת מעלות ולא השתתפנו אפילו לא בישיבה אחת, לא פקיעין, לא חורפיש וגם לא בית ג'אן.

סאלח חייר: ביקשנו וועדה מקומית משלנו.

סאלח חייר: דב כהת אישר לנו את העניין בזמנו, אבל ביצוע לא היה.

סאלח חייר: מאז ועד היום תכניות מפורטות, אדוני, ידידי מהמינהל תכנון, הן אינן מיושמות מסיבה זו אחרת.

סאלח חייר: אולי אחת או שתיים מתוך עשר מאושרות ומתקבלות.

סאלח חייר: השאר נדחות אוטומטית, בטענה שאנחנו שעובדים על תכנית מתאר.

אהוד יוסטמן: לא בעניין הזה.

סאלח חייר: אמת מה שאומר ראש המועצה.

סאלח חייר: אני מבקש לומר מתוך הניסיון האישי שאם לא יקום גוף תכנון מרכזי, ובשם הדמוקרטיה אצלנו בישובים בפרט ובמדינה בכלל, כי ראשי המועצות מתחלפים ותוך חמש עשרה שנה התחלפו חמישה שישה ראשי מועצות.

סאלח חייר: אם לא יקום גוף מקצועי שבו יהיו שותפים דרוזים, ושגם נציגי העדה הדרוזית יכנסו למועצה הארצית, גם לוועדה המחוזית וגם במקומות האחרים, אנחנו נשאר אחרי הרכבת, הרכבת תעבור אותנו.

סאלח חייר: שמעתי את כולם ואני מבקש שתשמעו גם אותי.

סאלח חייר: אני הייתי מציע לחברי הכנסת, קודם קראתי לחברי הכנסת הדרוזים כולם וגם לחברנו סעיד שהיה ראש מועצה בזמנו, כתבתי לכולם ואני אשמח שיצטרפו עוד חברי כנסת ללובי לקידום הקמת גוף מקצועי שיטפל בנושא התכנון.

סאלח חייר: הכנסות הרשויות המקומיות צריכות להתקבל גם מאזורי תעשייה, ואדוני, גם מאזורי שיפוט.

סאלח חייר: אזורי השיפוט צריכים להתרחב כי לא יתכן שמחנה צבאי, ולדוגמה טל-אל שליד ג'וליס ישלם את הארנונה שלו לאיזו מועצה אזורית אחרת.

סאלח חייר: זה בלתי אפשרי, לא יתכן שזה יקרה.

סאלח חייר: צריכים לתת את האזורים האלה לשיפוט הרשויות המקומיות.

סאלח חייר: רק כדי לסבר את האוזן – בשנת 1975 הוגשה בקשה להרחבת תחום השיפוט של פקיעין ועד היום, למרות אישור המועצה האזורית מעלה יוסף וההסכם שהיה בינינו, העניין לא אושר סופית על ידי משרד הפנים.

סאלח חייר: במלה אחת אני מבקש לומר שבאזור השיפוט של מועצת פקיעין 30% מהבתים אינם בשטח השיפוט של מועצת פקיעין, וזה אבסורד.

סאלח חייר: תכנית המתאר מאושרת אבל הבתים שנמצאים בשטח תכנית המתאר ושמשלמים גם את תשלומי המים והארנונה, השירותים והכל, למועצה, אבל מבחינה חוקית אסור לי לגבות מהם ארנונה.

סאלח חייר: שכונה דווקא כן אבל הבתים במתאר הקיים.

סאלח חייר: עד היום הזה שטח השיפוט לא תוקן.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני אני מודה לך.

דוד אזולאי: ראלב סייף מיאנוח ג'ת בבקשה.

ראלב סייף: תודה רבה אדוני, אני אשלח מברקים.

ראלב סייף: בשנת 1948 ליאנוח ג'ת היו 19,000 דונם אדמות פרטיות, נשארו רק 4,000 דונם.

ראלב סייף: אני מזכיר את זה לא רק בגלל מה שאמר חבר הכנסת חמד עמאר.

ראלב סייף: אחת הבעיות הקשות בהכנת תכנית מתאר היא הכבישים והשטחים הפתוחים.

ראלב סייף: לאנשים בעלי האדמות הפרטיות קשה לוותר על מה שנשאר מהאדמות שלהם.

ראלב סייף: אנחנו ביאנוח ג'ת הצענו, גם לאהוד יוסטמן שהיה בישיבה הזאת, שלאנשים שלוקחים את האדמות הפרטיות שלהם, הופקעו לנו 15,000 דונם, אנחנו מבקשים שמאדמות המינהל בתוך שטח השיפוט שלנו יפצו את האנשים, כך נוכל לסלול יותר כבישים וגם נקל על התושבים.

ראלב סייף: אני מציע שאחת מההחלטות של הוועדה היום תהייה לפצות את האנשים הפרטיים שלוקחים מהם אדמות בתכניות המתאר לטובת כבישים ושטחים פתוחים.

ראלב סייף: לגבי תכנית המתאר של יאנוח ג'ת, אושרה לנו תכנית מתאר בשנת 1986.

ראלב סייף: משנת 1991 אנחנו מנסים להרחיב אותה.

ראלב סייף: סך כל הדרישה של התושבים להרחבה מסתכם ב- 750 דונם.

ראלב סייף: אלו שתי תכניות מתאר גם לאינוח ולגם לג'ת וביחד זה 1,900 דונם.

ראלב סייף: השכנים שלנו בשלומי לדוגמה, וכדי לסבר את האוזן, יש להם הייתה תכנית מתאר של כפר אחד, שלומי, אנחנו שני כפרים, להם הייתה תכנית מתאר של 2,500 דונם.

ראלב סייף: אנחנו ביקשנו הרחבה של 750 דונם בלבד אושרו לנו רק 300 להרחבה.

ראלב סייף: לשלומי באותה העת אישרו הרחבה של 2,500 דונם.

ראלב סייף: זו התוצאה של המדיניות עליה דיבר חברי פהמי חלבי.

ראלב סייף: זה נכון וצריך לשנות את המדיניות הזאת.

ראלב סייף: עינינו לא צרה בשלומי, אבל למה מתייחסים אלינו בצורה הזאת?

ראלב סייף: זה לעג לרש להרחיב רק ב- 300 דונם את תכנית המתאר.

ראלב סייף: זה לא ייתכן.

ראלב סייף: הגשנו הסתייגויות על אותה תכנית של הזכיינים שזכו במכרז, המועצה לבד הגישה שישים ושש הסתייגויות.

ראלב סייף: אני אפרט כמה מההסתייגויות האלה, למשל שביקשו כשאנחנו נאשר אז כל מי שרוצה לבנות דירה חייב לגדר ראשית את החלקה באבן וזה בהתאם לתקנון של התכנית.

ראלב סייף: איך זה יתכן?

ראלב סייף: זה היה אחד מתנאי התקנון.

ראלב סייף: יש דברים - - -

אהוד יוסטמן: אין מצב, אין מצב על מה שאתה אמרת כרגע.

ראלב סייף: לגבי אזור התעשייה תפן, אני לא רוצה להוסיף על דבריו של חבר הכנסת דב חנין, אני מבקש מהחברים, מחברי הכנסת הנוכחיים וגם האחרים.

ראלב סייף: אזור התעשייה הזה הוקם על אדמות שהופקעו מאיתנו בשנות השישים, הוא הוקם באזור השיפוט שלנו והקימו לו מועצה מקומית נפרדת ללא התושבים.

ראלב סייף: האזור הזה יושב ממש על אדמותינו.

ראלב סייף: לא יתכן שמצב הזה ימשך.

ראלב סייף: ישנן כעת הצעות חוק כדי לשנות את המצב הזה ולהחזיר אותו לקדמותו.

ראלב סייף: אני קורא לשני חברי הכנסת, חברנו איוב קארה וחמד עמאר, וגם לשאר חברי הכנסת ולהיו"ר דוד אזולאי במיוחד, להצטרף ליוזמה הזאת ולהחזיר את הזכות הזאת לבעלים שלה.

ראלב סייף: לרצות את סטף וורטהיימר מותר ולהחזיר לנו את הזכות שלנו אסור?

ראלב סייף: לא יתכן.

ראלב סייף: לכן אני מבקש שבהחלטות הישיבה הזאת תהייה החלטה כן לתמוך ביוזמות החקיקה להחזרת תפן לכפרי מרכז הגליל.

דוד אזולאי: תודה רבה אדוני, מר סעיד מועדי יועץ לשר הפנים בבקשה.

סעיד מועדי: אדוני היושב ראש, חברי כנסת נכבדים, ראשי רשויות, אורחים.

סעיד מועדי: לצערי הרב כל מה שנאמר פה לא שיקף את הכאב הנוראי של האזרח הפשוט מהכפרים, אזרח שסובל מקנסות והאשמות.

סעיד מועדי: נכשלנו בהצגת הנושא החשוב הזה.

סעיד מועדי: לצערי הרב במשך שבע שנים שחלפו, משרד הפנים לא פעל די כדי לקדם את תכניות המתאר.

סעיד מועדי: אני אומר את זה בפה מלא.

סעיד מועדי: כעת שר הפנים, הרב אליהו ישי הקים צוות בתוך הלשכה שלו כדי לקדם את תכניות המתאר.

סעיד מועדי: אני אומר לראשי הרשויות, אני לא מטיל עליהם את האשמה כי הם חדשים, יש את ראשי הרשויות הקודמים שבמשך כל כך הרבה שנים לא קידמו את תכניות המתאר.

סעיד מועדי: תכנית מתאר מתחילה מהישוב, תכנית מתאר מתחילה ממחלקת ההנדסה, תכנית מתאר מתחילה מהמהנדס שמקבל משכורת הון תועפות ולא עושה כלום.

סעיד מועדי: כאן בכל ישוב וישוב מתחילה הבעיה של תכנית המתאר.

סעיד מועדי: לצערי הרב, מי שסובל ומקבל את המקלות אלו האזרחים הפשוטים שאין בפיהם להגיד לשופט דבר חוץ מאדוני תרחם עליי.

סעיד מועדי: לצערי הופכים אותו לעבריין, איש ישר שכל חייו עשה הכל ביושר ניצב כעת בעל כורחו בפני אשמה.

סעיד מועדי: אין מגרש לחייל המשוחרר והוא לא יכול לבנות מעל הבית, הכביש שהורחב נכנס לתוך הבית וכללו את הבית בתוך הכביש, ולכן הוא לא יכול להוסיף לא מרפסת ולא לבנות קומה נוספת.

סעיד מועדי: אדוני היושב ראש, בכל הכפרים זה המצב.

סעיד מועדי: השר הקים כעת צוות כדי לטפל בתכניות המתאר ולזרז אותן.

סעיד מועדי: אני אומר לכם לכם ראשי הרשויות זו ההזדמנות פז כעת כל עוד אליהו ישי נמצא במשרד הפנים, יש לו את הזיקה, יש לו את הידע ויש לו במיוחד את אהדה לעדה הדרוזית.

סעיד מועדי: הוא בחר לעצמו גם יועץ לקדם את הנושא הזה.

סעיד מועדי: חבר'ה תתחילו להגיש תכניות מתאר.

סעיד מועדי: אני אומר לכם שהפעם זה יעבור מהר, לא יהיה חסם לתכנית המתאר, לא ניקח בחשבון את אחוז השטח שנמצא בתוך הכפר, בתוך תכנית המתאר, אנחנו נעבור את המכשולים, בעזרת ה', נעבור את כל מה שמפריע.

סעיד מועדי: משפט סיכום, עלה פה רעיון להקים ועדה מקומית של הישובים בית ג'אן, פקיעין וחורפיש, קיסרה סמיא, הנושא ידון בכובד ראש ואני אמליץ לכובד השר לאמץ את הרעיון.

סעיד מועדי: מכל רשות שלא תגיש תכנית ניטול ממנה את זכות הגשת תכנית המתאר, ואנחנו נגיש אותה דרך הוועדה המקומית.

סעיד מועדי: אני אומר לכם שיש תקציבים ושאף אחד לא יגיד שאין תקציב להרחבת תכנית מתאר.

סעיד מועדי: בוועדות יש תקציב ואנחנו נציע אותו לפיתוח הישובים.

דוד אזולאי: אני מודה לך, מר דוד נחום ראש הוועדה הקרואה בירכא, בבקשה.

דוד אזולאי: חשוב לציין את המקום הקודם והוא קצין מחוז בצפון, זה מתחבר ביחד.

דוד אזולאי: בבקשה אדוני.

דוד נחום: אני רוצה לציין נקודה מאוד חשובה בכל הנושא של הרחבת תכנית המתאר.

דוד נחום: בבנייה הבלתי חוקית גרים אנשים, גרים ילדים, צריכים לחבר אותם לתשתיות.

דוד נחום: אם אני כרשות מחבר אותם אני עושה את זה באופן לא חוקי.

דוד נחום: אם אני לא מחבר אותם הביוב זורם ואני נתבע משפטית כי הביוב זורם.

דוד נחום: זו בעיה מאוד דחופה.

ראלב סייף: למה אתה קורא לזה בלתי חוקית?

דוד נחום: ברגע שאני מחבר בית שהוא ללא היתר בנייה.

ראלב סייף: זה ללא היתר, זה לא בלתי חוקי.

דוד אזולאי: הוא לא יכול לחבר בית שנבנה ללא היתר.

דוד אזולאי: הרעיון ברור.

דוד נחום: האנשים מתחברים לבד, יש חיבור פרטיזאני, החשמל לא תקין ולא חוקי.

דוד נחום: למים מתחברים בצינורות דקים ואין לחץ בבתים.

דוד נחום: הבעיה מורכבת.

דוד נחום: לכן אני מציע שהוועדה הזאת תצא באיזו החלטה שבתים שקרובים לתכנית המתאר, ראשית אני מבקש להודות לאהוד יוסטמן שנענה בזריזות לישיבה וגם קיימנו ישיבה על תכנית מתאר ירכא ואנחנו נתחיל לעבוד.

דוד נחום: אבל כמו שאנחנו יודעים תכנית מתאר לוקחת זמן.

דוד נחום: ישנן שכונות שבסמוך לתכנית המתאר ואנחנו מבקשים שתצא מפה קריאה - - -

איוב קרא: אתה מתכוון שזה במרחב התכנון.

דוד נחום: במרחב התכנון, בוודאי.

דוד נחום: לאפשר לנו לפחות לחבר אותם, חיים בתוך הבתים האלה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: רבותיי אני ברשות

דוד אזולאי: כם רוצה לסכם את הדיון.

דוד אזולאי: הוועדה שמעה על המצב הקשה בישובים הדרוזים בכלל ובתכניות בפרט.

דוד אזולאי: העניין גורם לתסיסה מיותרת.

דוד אזולאי: מן הראוי שמשרד הפנים ייתן מענה הולם.

דוד אזולאי: הוועדה קוראת לבדוק אפשרות להקמת גוף מקצועי, ארצי, שיטפל וירכז את כל מה שקשור לתכנון הישובים הדרוזים.

דוד אזולאי: הוועדה קוראת לשר הפנים לשקול ולעשות רה-ארגון בכל הוועדות לתכנון ובנייה המטפלות בישובים הדרוזים.

דוד אזולאי: הוועדה מאוד מעריכה את עבודת המינהל לתכנון שהצהיר כאן שעד סוף שנת 2010 יסתיים החלק הארי של תכניות המתאר של הישובים הערבים והדרוזים.

דוד אזולאי: הוועדה פונה למשרד הפנים להגדיל את התקנים במינהל באגף תכניות המתאר, וזאת בשל מצוקת כוח האדם שעלתה כאן בדיונים.

דוד אזולאי: הוועדה פונה לשר הפנים להוציא מינויים מעודכנים לחברי הוועדה לתכנון ובנייה המרחביות שטרם אוישו -מאז הבחירות.

דוד אזולאי: הוועדה פונה, וכאן אני אומר את זה בזהירות רבה, לגבי הקפאת תהליכים המשפטיים כנגד אלו העומדים לדין במקומות שלא אושרו תכניות המתאר.

דוד אזולאי: – אנחנו נבדוק את זה בהיבט החוקי ואני עדיין לא יודע.

דוד אזולאי: אני רוצה להיות זהיר בנושא הזה.

דוד אזולאי: הוועדה פונה לראש הממשלה, שמינה את וועדת המנהלים הכלליים, לענייני דרוזים, שיוציא לה את המנויים.

דוד אזולאי: הוועדה ממליצה ששבעבודתה של וועדת המנהלים הכלליים, גם נושא תכנון והבנייה ייכלל במנדט שלה.

דוד אזולאי: לסיום, אנחנו נעקוב אחרי התכנון במגזר הדרוזי בכלל, והכל מתוך כוונה לפתור את הבעיות ולמנוע, חס וחלילה, תסיסה מיותרת בקרב התושבים הדרוזים.

דוד אזולאי: אנחנו נבקר אחרי הבחירות שיתקיימו אצלכם.

דוד אזולאי: נבוא ונברך את ראש המועצה החדש.

דוד אזולאי: אני רוצה להודות לכולם ואני מבקש להתנצל בפני אלה שלא הספקתי לאפשר להם לומר דבריהם.

סלמאן הנו: אדוני אני מבקש לומר משפט אחד.

סלמאן הנו: אני נתבקשתי על ידי ראש המועצה כפר קמא שהוא צ'רקסי, הוא לא הוזמן לדיון והוא מבקש לומר שהוא סובל מאותן מצוקות.

סלמאן הנו: אני מציע שכל מה שנאמר על הכפרים הדרוזים יחול גם הצ'רקסים.

דוד אזולאי: בהחלט.

דוד אזולאי: אני לא נעלתי את הישיבה, אני מבקש לציין שכל מה שנאמר לגבי הדרוזים זה כולל את הצ'רקסים.

דוד אזולאי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.