ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 11, 2009-07-28 10:00

מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

מאיר שטרית: אני מברך את שר המדע שנמצא עימנו בישיבה הזאת.

מאיר שטרית: הוא לאחרונה נמצא כמעט כל פעם בישיבות של ועדת המדע, דבר שמוסיף לנו כבוד.

מאיר שטרית: נמצאים איתנו בישיבה היום פרט לשר המדע שיושב איתנו פרופסור אלוף במילואים יצחק בן ישראל, חבר כנסת לשעבר, יושב ראש סוכנות החלל הישראלית.

מאיר שטרית: פרופסור חיים אשד ראש תוכנית החלל של מערכת ביטחון, מר משה אור טס חבר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, מר חיים רוסו, סמנכ"ל בכיר למצוינות הנדסית וטכנולוגית בחברת אלביט מערכות, ד"ר צבי קפלן מנהל סוכנות החלל הישראלית.

מאיר שטרית: אלה הם גם רשימת הדוברים בתחילת הדיון שיציגו את המצגות שלהם ונפתח את הדיון ליתר המוזמנים, ונמצאים פה אנשים ממשרד הביטחון, ממשרד המסחר והתעשייה, ממשרד התשתיות הלאומיות, משרד האוצר, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי, יושב ראש המולמו"פ פרופסור אברמסקי, מכון פישר למחקר אסטרטגי באוויר ובחלל, מוסד שמואל נאמן בטכניון, אוניברסיטת תל אביב, תעשייה בתחום החלל מאוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטת ירושלים, תעשייה אווירית, מנהלת הישראלית לתכונית המסגרת של האיחוד האירופי, מרכז למחקר גרעיני בנחל שורק, הטכניון, אוניברסיטת בר אילן, חברות היי טק ותקשורת, לשכת המהנדסים, ראש מנהלת מערכות חלל ברפאל, עיתונות ותקשורת ומוזמנים נוספים.

מאיר שטרית: אני מברך את כולם על בואם לכאן.

מאיר שטרית: אני מקווה שהדיון יהיה לכם מעניין.

מאיר שטרית: רשות דיבור ראשונה לשר המדע.

מאיר שטרית: אני רוצה להגיד בתחילת הדברים שהיה לי הכבוד להיות עם שר המדע בסלון האווירי בפריז ובמסגרת הסלון האווירי שר המדע נפגש עם סוכנות החלל האיטלקית.

מאיר שטרית: נחתם הסכם מאוד חשוב מבחינתה של מדינת ישראל ואיטליה.

מאיר שטרית: נפגשנו עם מדענים מצרפת מפגש מאוד מרגש והיה מעניין ביותר.

מאיר שטרית: דו שיח על פיתוח עם המדענים הצרפתים.

מאיר שטרית: היום דיברנו על כך שנקיים דיון על תוכנית החלל הישראלית ואני שמח לפתוח היום את הדיון הזה.

מאיר שטרית: אם יהיה צורך אדוני השר ככל שיידרש אני אשמח לקיים דיונים נוספים.

מאיר שטרית: אני חושב שאם בכנסת יש ועדת מדע זה בדיוק היעוד שלה להעלות את המדע על המפה.

מאיר שטרית: לצערי לא ראיתי את זה קורה בוועדות שקדמו.

מאיר שטרית: אני רוצה לעשות את ועדת המדע שבאמת המדע יהיה עניינה כולו ולקרב את הציבור למדע ולקרב את המערכת הפוליטית למדע כיוון שלדעתי אי שיתוף הציבור במה שמתרחש גם מחליש את היכולת של המערכות המדעיות לקבל את הגיבוי והתמיכה הדרושים למערכות המדעיות בארץ.

מאיר שטרית: אני אשמח לשים את המדע על המפה כי עד היום המדע על המפה רק באוניברסיטאות ובמוסדות המחקר ובמערכת הפוליטית אני אומר בצער כמעט שהוא לא היה קיים.

מאיר שטרית: זכינו בפעם הראשונה בשר מדע שהוא גם מדען, דבר שנותן תרומה גדולה מאוד ליכולת שלנו לנהל דו שיח מדעי.

מאיר שטרית: אני פותח את הדיון ונותן את רשות הדיבור לשר דניאל הרשקוביץ.

דניאל הרשקוביץ: תודה ליושב ראש הוועדה חבר הכנסת מאיר שטרית.

דניאל הרשקוביץ: ישנה עבודה משותפת של המשרד כאשר המערכת הממשלתית והמערכת הפרלמנטרית משתפות פעולה.

דניאל הרשקוביץ: חלק גדול מהנושאים הם יוזמה של יושב ראש הוועדה.

דניאל הרשקוביץ: במקום שאני אכביר במילות פתיחה אעביר מיד לאלוף במילואים פרופסור יצחק בן ישראל את רשות הדיבור.

דניאל הרשקוביץ: רק בכל זאת משפט אחד, אחרי הכול כפי שאנשים פה בחדר יודעים מדינת ישראל היא מעצמת חלל.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו שייכים למועדון אקסלוסיבי של מדינות שיש להן גם יכולות שיגור, גם יכולות עיבוד וקליטה שמתקבל מן הלווינים.

דניאל הרשקוביץ: זה מועדון שיש בו פחות מעשרים מדינות.

דניאל הרשקוביץ: בכל אופן נושא החלל היום הוא נושא שבעולמנו הוא תופס מקום שהוא גדל והולך.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו מדברים על היקף עצום של מכירות.

דניאל הרשקוביץ: אבל לצערנו הפוטנציאל אצלנו אינו ממוצה ומצד אחד אנחנו יושבים על מכרה זהב, מצד שני אנחנו לא כורים אותו במידה מספקת.

דניאל הרשקוביץ: אני מציע שתיתן את רשות הדיבור לאלוף יצחק בן ישראל.

7035: קודם כל אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה על הדיון הזה ולשר המדע.

7035: אני קראתי לזה משבר והזדמנות ואני אסביר תיכף למה.

7035: תעשיית החלל בארץ נבנתה בגלל צרכים ביטחוניים.

7035: אנחנו לא ניכנס לעניין הזה, זה לא נושא הדיון אבל על הצורך הזה בנינות תשתית גדולה.

7035: התשתית הזאת היא היום קיימת וכמו הרבה דברים שקורים בביטחון יש תשתית גדולה שקיימת אבל השוק המקומי, אנחנו בנינו את זה לטובת צה"ל כמובן, אבל השוק המקומי הוא צורך לא מספיק.

7035: אנחנו מדינה קטנה ולא בונים לווינים כמו אמריקאים.

7035: בסופו של דבר אנחנו מוצאים את עצמנו במצב שיש בו תשתית, תעשייה שלא יכולה להחזיק את עצמה.

7035: במקומות אחרים בביטחון פתרנו את זה על ידי יצוא ובעצם ככה אתה גורם תורם לכלכלה, גם מחזיק את התשתית, וכל הדברים הללו.

7035: אני קראתי לזה משבר והזדמנות כי יש משבר, אפשר על אותו רעיון שעשינו בכלל בתעשיות הביטחון לקפוץ מכאן להגדלת היצוא והכלכלה במדינה ואני אגיד על זה כמה מילים.

7035: אני לא רוצה להיכנס לעניין של למה מדינות רצות לחלל.

7035: השר הזכיר שיש מעט מאוד מדינות שהן בחלל.

7035: יש דרגות שונות לעניין הזה של מועדות החלל ונמצאת פה דגנית פיקובסקי שלקחתי מהדוקטורט שלה, למעלה למעלה יש אולי שלוש מדינות.

7035: זה ארצות הברית, רוסיה כמובן וסין שהן גם משגרות בני אדם לחלל.

7035: בדרגה אחת מתחת לזה נמצאות שבע מדינות שאנחנו אחת מהן שהן עצמאיות בחלל.

7035: ואפשר לרדת למטה ולמטה עוד לראות יש דרגות.

7035: יש מדינות שהן רק קונות.

7035: יש שוק גדול.

7035: אבל יש מעט מאוד יצרניות בשוק הזה.

7035: אלה שנמצאות למעלה ואנחנו אחת מאלה שנמצאות למעלה.

7035: יש פה מפה ישנה.

7035: בריטניה שגרה ב-71 אבל ביטלה בעצם מרצון את העיסוק שלה בחלל ובמקום מה שכתוב פה צרפת כל אירופה כולה התאגדה בסוכנות חלל אחת סביב הצרפתים ואלה המדינות שמשגרות.

7035: צרפת.

7035: בשנה האחרונה גם איראן לצערנו בסיפור הזה.

7035: אבל זה כל המדינות שיש בעולם שהן עצמאיות באמת בחלל ועל התרומה העליונה שדיברת עליה.

7035: למה צריך לחקור את החלל?

7035: אני חושב שבאולם הזה כשאני מסתכל אני רואה נמצאים פה אנשים גם מהאקדמיה, גם מתעשיית החלל, גם צרכנים, חיל האוויר.

7035: כל המוסדות למיניהם.

7035: לא צריך להסביר למה.

7035: צריך לחקור את החלל.

7035: יש הרבה סיבות להשקעות לאומיות בתחום החלל.

7035: על הביטחון אני לא רוצה לדבר.

7035: על תעשייה וכלכלה אני ארחיב.

7035: זאת אומרת זה יכול להיות מנוף גדול לכלכלה.

7035: כמובן לקידום המדע והטכנולוגיה.

7035: זה צריך לזכור שבסופו של דבר אנחנו חוקרים את החלל, לומדים על עצמנו, על כדור הארץ, על הסביבה.

7035: לרווחת האזרח ולטובת החברה זה גם בעניין של תעשייה וכלכלה כמובן וגם בכל מה שזה מאפשר לנו , לוויני תקשורת.

7035: לא היינו יכולים לתאר לעצמנו היום חברה מודרנית שהיא מבוססת ידע ללא האמצעים שאנחנו מפעילים בחלל.

7035: כמובן לשיפור מעמדנו בכלל זה נותן יוקרה.

7035: אני התלוויתי לשר המדע ולנשיא פרס בקזחסטן ואזרביג'אן, צריך לראות איזה גלים היכולות שלנו בחלל עושים במדינות כאלה בעולם.

7035: יש פה עוד דברים שלא רשמתי שנורא חשובים לנו כמו לשמור את הכוחות המדעיים אצלנו פה בארץ.

7035: שלא יברחו לנו לחוץ לארץ.

7035: וכל הדברים החשובים שכל אלה כמובן הם סיבות טובות להשקעה לאומית בחלל.

7035: סיבה נוספת זה שיתופי פעולה שיש לנו בחלל.

7035: גם הרווח שאנחנו מרוויחים פה בידע, גם הרווחים מכל הסוגים האחרים.

7035: יש פה דוגמה אחת ללווין שבעצם אנחנו והצרפתים בונים פה בארץ.

7035: כל הלווין כולו נבנה פה בארץ מבוסס על היכולות שפיתחנו בלווינים קלים יחסית, ויש עוד דוגמה שניה לטלסקופ אולטרה סגול שפותח גם כן פה בארץ ועומד להמריא בעוד מספר חודשים על לווין הודי.

7035: הרבה דוגמאות אני יכול לתת.

7035: אני אגיד את הדבר הכי אקזוטי שאנחנו מריצים אותו היום והוא עוד לא סוכם.

7035: זה השתתפות בתחרות של נאס"א למתעד שיסע על לווין אמריקאי למפות את נוגה.

7035: נוגה זה כוכב שמכוסה עננים ובשביל למפות אותו צריך מתעד מכ"מי ואתה מסתכל בעולם איפה יש מתעדים קלים מספיק כי זה מסע ארוך וכל גרם פה חשוב.

7035: יש לנו פה בארץ לווינים שכבר שיגרנו.

7035: אנחנו בתחרות.

7035: אני מקווה גם שנזכה בה.

7035: זה יכול להיות מאוד משמעותי.

7035: בשנתיים האחרונות האמריקאים אתם יודעים יש להם כל מיני אינדקסים של תחרותיות.

7035: אתה מתחיל לבדוק תעשייה תעשייה איפה כל מדינה נמצאת בעולם.

7035: אז הבאתי פה את הדוח.

7035: זה מ-2008 של החברה שעושה את זה.

7035: זה נקרא פוטרון.

7035: ככל שהעיגול יותר גדול זה משקף את העוצמה שלך בחלל.

7035: העוצמה מחולקת בין עוצמת התעשייה לעוצמת הממשלה.

7035: מי עומד מאחורי הדבר הזה.

7035: אז הכי טוב והכי בריא זה להיות כמו האמריקאים, גם הכי גדולה, גם הממשלה משקיעה, גם התעשייה מפותחת.

7035: זה יפה.

7035: ישראל מופיעה פה.

7035: אולי לא במקום טוב יחסית לארצות הברית אבל עדיין תספרו את מספר העיגולים שיש פה תראו שמלפנינו להוציא למעשה את קנדה שלמיטב הבנתי ניתן לה פה משקל גדול מדי יחסית ליכולתה האמיתית, להוציא את קנדה, כל האחרות זה מדינות שהן קצת יותר גדולות מאיתנו.

7035: ארצות הברית, אירופה כולה, רוסיה, סין, הודו ויפן אולי הכי קטנה אחרינו.

7035: זה מקום טוב.

7035: יצא השנה עוד דוח שמזיז אותנו עוד קצת שמאלה.

7035: אנחנו לא התקדמנו משנה הקודמת לשנה.

7035: אלא להיפך.

7035: אנחנו קצת יורדים.

7035: ובתוך אותו דוח אני בחרתי להראות לכם קטע מהסיכום.

7035: יש פה שורה אחת שאומרת ישראל ממשיכה להיות מנהיגה מובילה בטכנולוגית החלל אבל יש לה יכולת מסחרית מוגבלת.

7035: מה שמוריד אותנו למטה בדבר הזה זה אבחנה של הזרים, זה האמריקאים, שאנחנו בטכנולוגיה מובילים אבל בניצול שלה אחר כך לצורכי מסחר אנחנו על הרצפה.

7035: אחת הסיבות זה כמובן תקציבים.

7035: יש פה את התקציבים האבסולוטיים במיליוני דולר שהמדינות שנמצאות ברשימה מוציאות.

7035: החל מארצות הברית עם מספרים שאנחנו לא יכולים אפילו לדמיין.

7035: זה ביליוני דולר.

7035: תיקחו מדינות כמו גרמניה, שכידוע לנו אינה מעצמת חלל ומבחינה טכנולוגית אנחנו מובילים בהרבה יחסית לגרמניה היא משקיעה חצי מיליארד דולר בשנה לעומת עשרות מיליוני דולרים בודדים.

7035: אנחנו הוצאנו פה מספר מהספרות.

7035: יש לי הרגשה מידע אישי שהמספר האישי קצת יותר נמוך ממה שכתוב כאן, לא יותר גבוה בישראל.

7035: אבל יש סיווג אז אנחנו לא אומרים את המספרים האמיתיים.

7035: אבל הוא יותר נמוך ממה שכתוב כאן.

7035: זה מה שמופיע בספרות.

7035: הוצאנו פעם הרבה יותר.

7035: אבל אז היה לנו גם מממנים זרים שהיום אין לנו.

7035: המספר הוא יותר נמוך ובכל אופן הוא לא נמצא אפילו בסקאלה שדומה לאחרים.

7035: זה משקף השקעה ממשלתית.

7035: הסקטור הפרטי בארץ מאוד לא מפותח.

7035: אנחנו במקום שמיני בעולם.

7035: כמה להשקיע זו שאלה.

7035: איך משקיעים בכלל?

7035: אין בכלל דברים מקובלים.

7035: האם לפי אחוז מהתל"ג?

7035: אני בדקתי בכל מיני מדינות בעולם.

7035: יש כל מיני שיטות.

7035: רשמתי לכם פה טבלה לגבי כל מיני מדינות איזה אחוז מהתל"ג הן משקיעות בשנה.

7035: או מדד שבו המספרים כבר יותר מתכנסים לכמה דולרים לנפש משקיעים בחלל.

7035: אז אתם יכולים לראות שמדינות שכמובן אנחנו לא יכולים להתקרב אליהן כמו ארצות הברית משקיעות 120 דולר לנפש בחלל.

7035: שמה לא נהיה אף פעם.

7035: מעצמות מסדר שני.

7035: ואנחנו הרי יחד איתן.

7035: מבחינה טכנולוגית אנחנו אפילו משיגים אותן משקיעות בין 20 ל-50 דולר לנפש בשנה.

7035: ומדינות קטנות משקיעות כ-15 דולר לנפש בשנה.

7035: השוק האירופי המשותף משקיע 15 דולר לנפש בשנה ואז אתה מכפיל את זה במספר הנפשות ומקבל את התקציבים.

7035: אם היינו משקיעים כמו השוק האירופי המשותף אז היינו צריכים להיות בתקציב של מאה מיליון דולר.

7035: זה הכול בחלל האזרחי.

7035: אם היינו משקיעים כמו המדינות הגדולות כמו צרפת, זה היה 350 מיליון דולר.

7035: כמו היפנים זה היה 150 מיליון דולר.

7035: או אם היינו משקיעים עשירית אחוז מהתל"ג שזה אז זה 120 מיליון דולר.

7035: לעומת זאת אנחנו משקיעים חצי מזה.

7035: רבע מהמספרים האלה.

7035: מספרים הרבה יותר קטנים.

7035: אנחנו לקחנו גם איזו חברת רותם אסטרטגיות שעשתה איזו עבודה לראות נגיד שהיה לנו כסף, מה צריך לעשות, צריך להיות למשל חברים בסוכנות החלל האירופית, כי זה נותן לנו הרבה זכויות להשתתף במכרזים ומענקי מחקר שהיום מאוד קשה לנו להשתלב שם.

7035: יש דרגות שונות בחברות.

7035: זה יכול לנוע בין 5 ל-20 מיליון דולר תלוי בדרגות השונות.

7035: יש לווינים שצריך לעשות.

7035: בדרך כלל אנחנו לא מדברים על זה הרבה אבל תסתכלו על השורה התחתונה, יש לנו פעילויות שוטפות, מחקר מדעי, כל הדברים מהסוג הזה עם 120 מיליון דולר או 150 מיליון דולר אנחנו יכולים היום בתשתית שקיימת של מדינת ישראל להקפיץ אותה קדימה.

7035: מה היינו מרוויחים מזה?

7035: ובזה אני מסיים.

7035: יש נתונים לגבי המכירות בשוק החלל.

7035: עכשיו זה קשה להגדיר את שוק החלל.

7035: יש חברות, חטיבת החלל, התעשייה האווירית, או החטיבה שמייצרת מצלמות ללווינים זה שוק חלל ברור.

7035: או גילת שהם בונים את התקשורת הקרקעית אל הלווינים.

7035: יש כל מיני גרסאות.

7035: לפי הגרסה המרחיבה שוק החלל בעולם הוא בערך 250 מיליארד דולר ב-2008.

7035: לפי הגרסה היותר מצומצמת ואני לקחתי אותה כי יש לה נתונים יותר מפורטים זה 150 מיליארד דולר.

7035: בכל מקרה אם תיקחו אחוז אחד משוק החלל העולמי אתם תקבלו בין 1.5 מיליארד דולר ל-2.5 מיליארד דולר.

7035: שימושים אזרחיים.

7035: עכשיו אנחנו משבע היצרניות הבודדות בעולם.

7035: אני לא רואה שום סיבה בעולם שאנחנו לא נפעל להיות אחוז אחד, שני אחוז מהשוק הזה.

7035: כל אחוז פה זה שני מיליארד דולר.

7035: איפה הכסף הזה הולך?

7035: חלקו על ציוד קרקעי, חלקו על השיגור עצמו, חלקו על לווינים והרבה מאוד סביב שירותים כמו גילת.

7035: יש הרבה תעשייה סביב המכירה, העיבוד, התחנות, כל הדברים מהסוג הזה.

7035: אנחנו בכולם יכולים לדעתי להגיע למצב של השקעה של סדר גודל של בשנים הראשונות של נגיד 120 או 150 מיליון דולר אנחנו מצליחים להביא מכירות של 2 או 3 מיליארד דולר לארץ וזה כמובן אם נלך בשיטה של המדען הראשי עם תמלוגים תוך מספר שנים קטן אפשר לצמצם את זה, להתקרב לאפס.

7035: השקף האחרון, הוצאתי את זה מההראלד טריביון.

7035: זה מאמר שהתפרסם בניו יורק טיימס.

7035: הוא נורא מעניין.

7035: מסופר פה על איזה כפר הודי, מראיינים פה איזושהי משפחה, באמצע השיחה עובר חזיר בתוך הסלון.

7035: החיים עם הבהמות.

7035: ויש פה איזה ילד שהוא אומר להם שהחלום שלו הגדול זה לגדול להיות מהנדס חלל ולעבוד בנאס"א.

7035: עכשיו אני אומר את זה אפרופו ישראל.

7035: לא הודו.

7035: חלל זה נושא שהוא ממש אבן משיכה אמיתית לצעירים.

7035: למוחות שאנחנו לא רוצים שיברחו מהארץ.

7035: אין הרבה יותר דברים חשובים מהדבר הזה וזה הכול בידינו.

7035: שמתי פה לסיכום את היתרונות שאנחנו יכולים לקבל מלהפוך את החלל לנושא בעל עדיפות לאומית.

7035: מה שהיום הוא לא.

7035: מה צריך לשלם בשביל זה בשורה האחרונה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: אני מעביר את רשות הדיבור לפרופסור חיים אשד ראש תוכנית החלל.

חיים אשד: בוקר טוב.

חיים אשד: אני העדפתי לא להכין מצגת כי מצגת מראה בדרך כלל מה יש ובדיון הזה אני מתכוון להציג מה אין ולכן ברשותכם אני אשתמש בדברים שכתבתי בנושא.

חיים אשד: ראשית תוכנית החלל הישראלית שהוקמה לפני כ-30 שנה אז היא נחשבה וגם היום היא נחשבת לנועזת ושאפתנית.

חיים אשד: הפעילות של ישראל בחלל תרמה רבות לביטחונה של המדינה.

חיים אשד: לא חשוב מכך לפיתוחה הטכנולוגי, המדעי והכלכלי ויש הוכחות לגבי כל אחד מהנושאים.

חיים אשד: עכשיו בתחומים בהם בחרנו להתמקד משיקולי תקציב וצורך כי אנחנו מדינה קטנה אחרי הכול, תעשיית החלל הישראלית היא מובילה עולמית לפי מספר חברות שהפרופסור בן ישראל הציג, גם לפי מכוני המחקר שלנו, אך לצערי כמי שיזם וקידם את תחום החלל ב-30 השנים האחרונות התעשייה הזאת נמצאת כיום במשבר עמוק ואני אסביר.

חיים אשד: התשתיות שהקמנו לפני כ-30 שנה הן ישנות ושחוקות.

חיים אשד: אין תמיכה במחקר והפיתוח.

חיים אשד: ולהיפך יש גם פיטורים מחוסר תקציב.

חיים אשד: אין אפשרות להשקיע בדור הבא מה שמונע התקדמות זה אפשרות להתחרות מול חברות אחרות בעולם.

חיים אשד: כלומר אנחנו הולכים ומאבדים בהדרגה את ההובלה שפרופסור בן ישראל ציין אותה שהיא היתה לנו ואנחנו עדיין בקצה שלה.

חיים אשד: בואו נזכור שב-1988 שבע שנים בלבד לאחר שהתוכנית הוקמה כבר שיגרנו את הלוויין הראשון אופק 1 בהישג חסר תקדים והציב את ישראל בחזית הידע עם המעצמות המובילות מה שבן ישראל קרא המדינות הקטנות, רוסיה, ארצות הברית, צרפת, יפן, סין, הודו.

חיים אשד: פשוט שנדע מי השכנים שלנו בכפר הזה.

חיים אשד: ישראל היתה אז עם השיגור המדינה הקטנה היחידה שהגיעה להישג הזה.

חיים אשד: אני מציין היחידה, ומאז ובמשך למעלה מ-20 שנה אף מדינה קטנה אחרת לא הצליחה לעשות את זה עד שבחורף האחרון היתה זו לדאבוננו דווקא איראן ששיגרה אמנם לוויין זעיר וקצת מסכן אבל היא עשתה את זה.

חיים אשד: נכנסה למועדון שאנחנו 20 שנה היינו המדינה הקטנה היחידה בו.

חיים אשד: ב-20 השנים שחלפו מאז שוגר אופק 1 שוגרו לחלל כ-15 לוויינים ישראלים מסוגים שונים.

חיים אשד: אני אמנה את חלקם.

חיים אשד: בתחום התקשורת שוגרו עמוס 1 ב-96, עמוס 2 ב-2003, עמוס 3 ב-2008, ובתכנון נמצאים עכשיו עמוס 4, 5, ו-6.

חיים אשד: אבל מנהל חברת חלל ביקש ממני לציין בדיון הזה שהוא נאלץ לפנות לחברות בחו"ל מפני שתעשיית החלל הישראלית מתכווצת וישנם דברים שהוא לא יכול להשיג פה, והתעשייה אפילו מפטרת אנשים.

חיים אשד: ישנו כאן סמנכ"ל תעשייה אווירית, הוא יכול להעיד על זה.

חיים אשד: לכן אין לחברה ברירה ולוויין עמוס 5, נאלץ לפנות לחו"ל כדי שחברה זרה תייצר אותו.

חיים אשד: לא כבוד גדול לנו.

יוסי וייס: אני אציג את עצמי.

יוסי וייס: יוסי וייס סמנכ"ל תעשייה אווירית, מנהל חטיבת מערכות טילים וחלל.

יוסי וייס: חברת חלל לדאבון ליבנו פנתה לראשונה הזמינה לוויין תקשורת שלא מהתעשייה האווירית מהסיבות שחיים מנה.

יוסי וייס: הם יותר זולים.

יוסי וייס: ממשלת רוסיה החליטה לסבסד את הלוויין.

יוסי וייס: החליטה לסבסד את המשגר.

יוסי וייס: והפלא ופלא פתאום יש לך עסקה נמוכה ב-50 מיליון דולר.

יוסי וייס: חברת חלל נסחרת בבורסה.

יוסי וייס: על בסיס הכסף שלי, שלך כבוד השר, ואתה החוצה.

יוסי וייס: עכשיו זה מדרון מתגלגל.

יוסי וייס: היא פנתה לראשונה.

יוסי וייס: היא גם מתרגלת לטוב והכדור ימשיך להתגלגל.

יוסי וייס: אנחנו בתעשייה האווירית היום נאלצנו בשנה האחרונה להקטין את מצבת כוח האדם בתחום החלל בסביבות 20% עד היום.

יוסי וייס: עד סוף השנה עוד כ-15% או 10%.

יוסי וייס: חיים שמייצג את מערכת הביטחון גם הוא נתקל בקשיים לא מעטים, בואו נגיד את זה בלשון עדינה, בלי להיכנס לפרטים.

יוסי וייס: ומכל כיוון שאתה מסתכל אתה נמצא בפתחו של משבר.

יוסי וייס: אנחנו לא בתחילתו, אנחנו כבר באמצעיתו בצורה שמשפיעה קשות על עתיד החלל במדינת ישראל.

חיים אשד: אני עובר מתחום לווייניי התקשורת לתחום לווייניי התצפית.

חיים אשד: כמו שאמרתי שוגרו שני לווייניי תצפית אזרחיים וכן שלושה לווייני תצפית ביטחוניים אופק 3, 5, ו-7.

חיים אשד: שוגר גם מכ"ם מהמתקדמים בעולם והעובדה שהאמריקאים מתעניינים בו כלוויין מוביל, זה דבר מאוד נדיר, ובכל זאת הם באים אלינו.

חיים אשד: אבל הלוויין של הדור הבא כפי שציין יוסי וייס שיתחרה עם מה שמצוי היום בעולם, כי אנחנו צריכים גם להתחרות, אין לתעשיית החלל היכולת להשלים אותו מחוסר תקציב ולדאבוני מערכת הביטחון עם התקציב המקוצץ שלה לא יכולה להתמודד עם זה.

חיים אשד: פה ישנו המקום של המדינה להיכנס ולסייע בתחום של המחקרים בייחוד המחקר התשתיתי.

חיים אשד: לגבי לוויינים מדעיים.

חיים אשד: הסטודנטים שלי בטכניון בנו עד היום שני לוויינים מדעיים בלבד.

חיים אשד: אחד אבד בתקלה של המשגר ממנו הוא שוגר ברוסיה, והשני שוגר בהצלחה.

חיים אשד: הוא מתפקד למעלה מעשור ללא דופי.

חיים אשד: הוא חלון הראווה בטכניון.

חיים אשד: אבל לפרויקט הזה אין המשך.

חיים אשד: אני מנסה בשנים האחרונות לארגן עוד כסף לטכניון.

חיים אשד: אני מופיע בכל מיני התרמות למיניהן.

חיים אשד: עדיין יש מקום למדינה לתמוך בתשתית האקדמית.

חיים אשד: המצב הוא היום שזו פגיעה קשה ביכולת להכשיר את הדור הבא של מהנדסי חלל.

חיים אשד: אני שם את הכובע של האקדמיה, אני רואה מה קורה בפקולטה אצלנו.

חיים אשד: פחות אנשים באים כי רואים שהתחום התכווץ.

חיים אשד: יותר מכך גם ביכולת למשוך סטודנטים ואני רואה בזה בעיה.

חיים אשד: דוגמה נוספת שהוצגה על ידי פרופסור בן ישראל על ההישגים בעבר זה לוויין הונוס שבו הצרפתים שהם הרי מתהדרים שהם עושים הכול, הכבוד הצרפתי הידוע, בכל זאת באו אלינו.

חיים אשד: ביקשו לא רק את הבס גם את המטען.

חיים אשד: ללא אח ורע.

חיים אשד: באו אלינו למרות שלא תמיד הם ישראלופילים אם נגיד בעדינות, וזה מדבר בעד עצמו.

חיים אשד: עכשיו ראיתם ממחקרים שבוצעו על ידי חברות סקר זרות ישראל הובילה עד לאחרונה ודורגה על סמך הישגי העבר כמובילה בעולם במספר הפרסומים לנפש בתחום החלל.

חיים אשד: זה גם כן מדהים בכל קנה מידה.

חיים אשד: ופי שניים מארצות הברית שממוקמת אחרינו.

חיים אשד: אלה דברים שהשקענו בעבר.

חיים אשד: אנחנו היום נהנים ממה שהיה בעבר.

חיים אשד: עדיין אפשר להמשיך ולנסוע עם הרכבת הזו שנשענת על העבר.

חיים אשד: אנחנו נגיע כמו בסרטים שמגיעים לתהום ואז נופלים.

חיים אשד: לוקח זמן עד שמרגישים שנופלים.

חיים אשד: לסיכום, במדינת ישראל הוקמה בתחום החלל לאורך 30 השנים תשתית אקדמית מרשימה וגם תשתית תעשייתית שכוללת כעשרים מפעלים.

חיים אשד: צבר ההזמנות שלהם בנושאי חלל מסתכם בסדר גודל שמעל מאה מיליון דולר עד מאתיים מיליון דולר שהושקעו חזרה בתוך המפעלים כדי להקים תשתית חלל.

חיים אשד: לא יוצרים תשתית יש מאין.

חיים אשד: אבל זה לא מספיק.

חיים אשד: וישנו תפקיד לממשלה לתמוך בתשתית, במחקרים ובכוח אדם בתחום החלל.

חיים אשד: אני יכול להמשיך ולמנות את ההישגים עד כה.

חיים אשד: אבל אני מצטרף למה שאמר יוסי וייס שאנחנו מצויים בתהליך מהיר של אובדן היתרון האיכותי בעולם.

חיים אשד: ההתדרדרות נובעת מהעדר התמיכה של המדינה בתעשייה ובאקדמיה.

חיים אשד: אומרים אתם יודעים מה?

חיים אשד: מערכת הביטחון מחזיקה את זה.

חיים אשד: תמשיכו.

חיים אשד: מה הבעיה.

חיים אשד: יש לוויינים למעלה.

חיים אשד: הם עובדים.

חיים אשד: כולם מרוצים.

חיים אשד: תחום החלל, אני חושב שמקובל פה על כולם בחדר הזה שהוא תחום חשוב, פורץ דרך שמביא קדמה ופיתוח אך הוא מתוקצב בכל העולם הודות להשקעות הממשלתיות.

חיים אשד: בכל העולם.

חיים אשד: הצרפתים, האמריקאים, כל גורם מתקצב את החלל אצלו.

חיים אשד: גם כיום השחקנים המרכזיים בתחום החלל הם מדינות שמקצות את המשאבים הדרושים כי ברור שהתעשייה לבדה לא יכולה לשאת בעלויות הנדרשות של המחקר והפיתוח בלי תמיכה ממשלתית.

חיים אשד: זו הסיבה שאנחנו נמצאים היום בצומת, וההישגים שאנחנו מתהדרים בהם היום זה השקעות העבר וסופן לחלוף מהעולם בהעדר השקעה ממשלתית ראויה.

חיים אשד: אני רוצה לחזור על הדברים שאמרתי לפני כשנתיים בישיבה דומה שקיימה הוועדה למדע ולטכנולוגיה.

חיים אשד: אז באתי גם כאיש אקדמיה אבל כאיש מערכת הביטחון.

חיים אשד: ואני מצטט, לחלל חשיבות רבה למדינת ישראל בחינוך למדע וטכנולוגיה, בפיתוח ההון האנושי כמו גם בתרומה מהותית לביטחון ולכלכלה של המדינה.

חיים אשד: והתרעתי, ביקשתי אז שהחלל יהפוך לנושא לאומי.

חיים אשד: לצערי דבר לא נעשה בנושא הזה אפילו לא צעד אחד מאז הדיון הקודם בוועדה.

חיים אשד: רבים נוספים היו שותפים לקריאה שלי.

חיים אשד: היה גם אז פורום נרחב מאוד, אני מסתכל מסביב, רובו של הפורום הזה.

חיים אשד: חייבים להתמודד עם הבעיה הזו אחת ולתמיד.

חיים אשד: ברור שתחום החלל ראוי לטיפול ברמה הלאומית.

חיים אשד: וגם מבקר המדינה בדוח האחרון שלו התריע על זה.

חיים אשד: ואני מצטט, הוא אומר חייבים להתייחס לחלל כאל פרויקט לאומי.

חיים אשד: מה צריך יותר ממבקר המדינה?

חיים אשד: הוא הרי השוט שמניע את המערכת.

חיים אשד: ואני חוזר ומדגיש את הדברים שאמר פרופסור בן ישראל, ההשקעות שנדרשות הן קטנות מאוד.

חיים אשד: יחסית למה שנקבל מהן מתוך תוכנית חלל מצליחה ומשגשגת והיינו שם.

חיים אשד: היינו באותה נקודה.

חיים אשד: בואו נחזור ונזכיר לעצמנו שהמדע והטכנולוגיה שימשו בהתפתחותה של מדינת ישראל לאורך כל שנות קיומה כקטר מניע של החברה והכלכלה וגם הכלכלה הפורחת, בואו נודה.

חיים אשד: הכלכלה הפורחת של ישראל היום כשאנחנו יודעים שיש משבר בשווקים הבינלאומיים בארצות הברית ובאירופה, אז איך אנחנו בכל זאת צפים על המים?

חיים אשד: זה תוצאה של חינוך למצוינות שהיה קיים במדינה.

חיים אשד: לצערי הוא לא קיים.

חיים אשד: אני רואה את זה בתחום האקדמיה.

חיים אשד: אני רואה את זה בתחומים אחרים.

חיים אשד: וההון האנושי, משתמשים בקלישאה, ההון האנושי הוא המשאב המרכזי אבל אני אומר לכם זו לא קלישאה.

חיים אשד: זה אמת.

חיים אשד: אי אפשר לעבוד בלי אנשים.

חיים אשד: כי מי שעושה את העבודה זה אנשים.

חיים אשד: עכשיו אם המדינה לא תתעשת התשתית האקדמית והתעשייתית המרשימה שהוקמה כאן, התשתית הזו תיעלם.

חיים אשד: וחבל.

חיים אשד: איפה תהיה מדינת ישראל עם כל היכולות.

חיים אשד: הפלא הטכנולוגי בעולם של היום.

חיים אשד: מדינות בעולם רואות בחלל אמצעי לקידום ופיתוח אסטרטגי וחיזוק העוצמה הטכנולוגית זו גם הבנה שזה פרמטר לעוצמה של המדינה.

חיים אשד: זה לא רק החלל ומערכת הביטחון.

חיים אשד: זהו גם הפרמטר המרכזי שמדינת ישראל נשענת עליו.

חיים אשד: היתרון הטכנולוגי.

חיים אשד: החלל, אני לא מכיר קטר אחר שיודע לקדם טכנולוגית, כלכלית וגם ביטחונית.

חיים אשד: את האמיתות האלו הבינו בצורה מובהקת, ראיתם את הודו ולצערנו גם איראן ואחמדיניג'אד גם הוא הבין את העניין איך מדינת ישראל פורחת, מדינה קטנה בלב העולם הערבי.

חיים אשד: אז הם משקיעים.

חיים אשד: משקיעים הון עתק בחלל ומבינים שהחינוך זה הקטר המוביל.

חיים אשד: זה לא שאין להם בעיות.

חיים אשד: להודו אין בעיות?

חיים אשד: יש להם הרבה בעיות.

חיים אשד: הם משקיעים בחלל בצורה מסיבית וגם לצערי האיראנים.

חיים אשד: לסיכום מה בעצם, אני פונה לוועדה המכובדת, מה הבקשה שלי?

חיים אשד: התמונה כיום היא שמדינת ישראל התפתחה תעשיית חלל אזרחית נמרצת.

חיים אשד: היא עדיין קיימת.

חיים אשד: אתם רואים שהיא מתכווצת אבל עוד לא מאוחר.

חיים אשד: ונדרשת הסתכלות חדשה על פעילות ישראל בחלל ולא רק בהיבט הביטחוני.

חיים אשד: זה נכון שזה התחיל מההיבט הביטחוני.

חיים אשד: שימו את זה בצד.

חיים אשד: בואו נראה מה אפשר לעשות.

חיים אשד: תפקידה של הוועדה לדעתי הוא חשוב ביותר גם בראייה הלאומית וגם בהרכב האנושי שלה כיום.

חיים אשד: ההרכב הזה יכול לאפשר לדעתי פריצת דרך ולהשפיע על הממשלה סוף סוף לאמץ את תוכנית החלל כתוכנית לאומית ולתמוך בה.

חיים אשד: כל מה שהושג עד היום בתחום החלל הוא נכס לאומי.

חיים אשד: זה לא של מערכת הביטחון ולא של אף אחד אחר.

חיים אשד: זה נכס לאומי.

חיים אשד: והתפקיד של הממשלה זה להרחיב את התמיכה בתחום, בתעשייה, במחקר, בחינוך, ובהכשרת כוח אדם מקצועי.

חיים אשד: לסיכום תוכנית החלל הישראלית שהגיע לפרקה תודה לאל בשנתה השלושים עדיין צעירה ונמרצת נראית אולי זקוקה כיום לחסדי שמיים כדי להמריא בחלל אבל בוודאי היא זקוקה לסיוע הדחוף של הוועדה המכובדת הזאת.

חיים אשד: תודה רבה.

מאיר שטרית: שאלה, נמצא פה נציג המדען הראשי של משרד המסחר והתעשייה, יש פה מישהו?

מאיר שטרית: אני רציתי לשאול אם תקציבי מחקר של המדען הראשי של התמ"ת שזה תקציב של מעל מיליארד 300 מיליון שקל, אם זה נושא כל כך חשוב שיכול לשאת תשואה כל כך גדולה האם תעשיית החלל מקבלת תמיכה וסיוע של המדען הראשי.

מאיר שטרית: באיזה היקפים?

מאיר שטרית: השנה שנת 2008?

ישראל שמאי: מעורבת בשתי צורות.

ישראל שמאי: קודם כל במסגרת התוכניות הרגילות, כל חברה תעשייתית יכול להגיש תוכנית מו"פ למדען הראשי על פי הכללים הרגילים ותעשיית החלל, החברות שנמנות על המגזר הזה אכן משתמשות במכשיר הזה.

ישראל שמאי: חוץ מזה יש גם תמיכה בפרויקטים מיוחדים.

ישראל שמאי: הוזכר פה ונוס.

ישראל שמאי: הוזכר פה גליליאו.

ישראל שמאי: אנחנו מדברים כרגע על הפרויקט האיטלקי בתור פרויקט פוטנציאלי נוסף שגם שם בכל הפעילויות האלה המדען הראשי משתתף בהיקפים מאוד משמעותיים.

מאיר שטרית: יש מושג כמה הושקע בחלל ב-2007-2008?

ישראל שמאי: סך הכול אין לי את הנתון.

7035: נבחין בין פרויקטים לבין מו"פ מה שנקרא.

7035: בפרויקטים השתתפות של המדען הראשי היא לא שולית בכלל.

7035: זאת אומרת לא היינו עושים את ונוס, ואנחנו רוצים לעשות עוד לוויינים, בלי המדען הראשי.

7035: במו"פ במחקר יש פה גם ביצה ותרנגולת, התעשיות לא כל כך פונות כי אין להם מו"פ כי כשאתה בדעיכה אז אתה לא פונה.

7035: במו"פ זה סכומים לא משמעותיים.

מאיר שטרית: מי מחליט במה להתמקד?

קריאה: יש ועדת שרים למדע וטכנולוגיה.

מאיר שטרית: הבעיה שלי עם המו"פ עם התמיכה של המדען הראשי הוא מו"פ, הרי ההשקעות של המדען הראשי מושקעות בפרויקטים שנמצאים בתהליך של יישום בתעשייה.

מאיר שטרית: במחקר בסיסי, בפיתוח תשתית אין השקעות של המדען הראשי בכלל.

מאיר שטרית: הוא לא שם בכלל.

מאיר שטרית: אי אפשר להגיש בקשה.

מאיר שטרית: רשות הדיבור לשטאון.

מרסל שטאון: תודה רבה.

מרסל שטאון: אני רוצה אולי להשתמש עוד פעם בתוכנית המסגרת שיש לה סעיף חלל לשבע שנים הוכנס 1.5 מיליארד יורו במחקר של החלל.

מרסל שטאון: הסכום הזה נגיש גם לגורמים ישראליים.

מרסל שטאון: מכיוון שאנחנו שותפים מלאים לתוכנית.

מרסל שטאון: אנחנו מקיימים הן עם סוכנות החלל, הן עם פרופסור אשד, עם כולם, ניסיון להשתמש בתקציבים האלה וכאן יש בעיה.

מרסל שטאון: יש בעיה של תרבות של שיתוף פעולה שהבעיה של החלל היא מעלה הרבה רגישויות ששיתוף הפעולה הוא יותר קשה.

מרסל שטאון: אז יש שיתופי פעולה שקיימים באפליקציות אבל בנושאים של מחקר ופיתוח זה יותר קשה ואני מקווה שגם כאן ובנוסף לזה זה נתן לנו אשנב ל-ISERD.

מרסל שטאון: הודות ל-ISERD וגם הודות לגליליאו, דרך אגב גליליאו התחיל את הקריירה שלו במסגרת התוכניות האלה ואחר כך התפתח כדבר עצמאי, יש אפשרויות לניצול תקציבים בהסכמה שאנחנו עושים שיתופי פעולה עם גורמים אירופאים.

מאיר שטרית: הקשיים בשיתוף הפעולה הם מצד ישראל או מצד אירופה?

מרסל שטאון: משני הצדדים.

מרסל שטאון: תרבות אולי בארץ ותחרות מסחרית בחוץ לארץ מכיוון שהגורמים הישראליים נפגשים עם הגורמים האירופאים בשווקים בינלאומיים.

אבי הראבן: אבי הראבן לשעבר מנהל סוכנות החלל, היום עשר שנים יועץ בנושא גלילאו.

אבי הראבן: בנושא גלילאו משרד המדען השקיע כ-50 מיליון שקל שכולם חזרו לתעשייה הישראלית.

אבי הראבן: לגבי שיתוף הפעולה עם האירופאים אני אתייחס אחר כך בתור בודק של הפרויקטים שנערכים באירופה יש פה מה לומר.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: רשות דיבור למשה אור טס.

משה אור טס: שנת 2009 מייצגת נקודת זמן סימטרית בתעשיית החלל.

משה אור טס: לפני זה היו הרבה שיחות, דיונים, רעיונות, רפאל הציגה משהו יפה.

משה אור טס: באופן תכליתי מבחינתי לפחות אז ב-84 התחילה המערכת, 25 שנה אחרי כן, מחצית יובל ואנחנו צריכים לשאול את עצמנו איך נראה ב-2034 ובהחלט אני מעז לשאול כי דברים שחלמנו עליהם התממשו.

משה אור טס: מה הוא החלום הבא?

משה אור טס: אם אני מנסה, בכל אופן אני היום מחוץ למערכת התעשייתית, אני חבר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי ואשתדל גם לראות בצורה כזו את הדברים בפרספקטיבה אובייקטיבית שמשלבת את כל נושא המחקר והפיתוח מבחינת ישראל.

משה אור טס: אם אני מנסה להפיק לקחים ממה שהיה בראש ובראשונה אי אפשר שלא להתפעל מאותה החלטה אמיצה שקיבל ראש ממשלת ישראל מנחם בגין ז"ל בפתיחה הנלהבת של פרופסור יובל נאמן מדען דגול זכרונו לברכה, שבעצם קיבלו את ההחלטה בתנאי אי וודאות יותר גדולים להקים את סוכנות החלל ורק שנה לאחר מכן אנחנו רואים כבר התחלת הפעילות בתעשייה.

משה אור טס: זה ללא ספק אירוע ראשון.

משה אור טס: האירוע השני כשאני מסתכל וזוכר את השנים היפות האלה היתה נחישות אסטרטגית בלתי מעורערת של כל המנהלים הן בתעשייה, בכל התעשיות והן של מערכת הביטחון, אני לא מדבר על צה"ל, אני מדבר על מערכת הביטחון שהיתה נחושה לממש את היעד ונדלקנו הצעירים.

משה אור טס: נחישות ומיקוד הם תנאים הכרחיים ל-25 השנים הבאות.

משה אור טס: כנ"ל לגבי החלטות אמיצות.

משה אור טס: אתם עומדים היום כגורם שניצב בציר ההחלטות כאלה שאתם צריכים לחשוב במונחים של 25 שנה קדימה.

משה אור טס: אירוע נוסף זו היתה הפריצה לתחום האזרחי.

משה אור טס: בהחלט שקלנו כבר כשנכנסנו לפרויקט ב-84 באסטרטגיה של חטיבת האלקטרוניקה נקבע שאנחנו ניכנס לתחום האזרחי.

משה אור טס: זה לקח קצת זמן.

משה אור טס: אבל זאת היתה פריצה חשובה מאוד.

משה אור טס: המשמעות היא גם לגבי העתיד.

משה אור טס: הקמת מסגרות מסחריות.

משה אור טס: תקשורת חלל.

משה אור טס: כאשר הקמנו את הדברים האלה ראינו את ההסתכלות העסקית הטכנולוגית הכול שולב כדי לשלב את כל התופעות כדי לקדם את הנושא.

משה אור טס: לבסוף הכי חשוב שיתופי פעולה עם סוכנויות החלל, עם מדינות ועם חברות.

משה אור טס: הקשר הזה התחיל מאז.

משה אור טס: לדעתי אלה קווים שצריכים להיות גם בעתיד.

משה אור טס: אבל מה שחשוב לזכור כולם צריכים לזכור, טווחי הזמן הם ארוכים מאוד.

משה אור טס: כאשר הגה לפחות לפי ההיסטוריה פרופסור חיים אשד את רעיון המודיעין מהחלל זה היה 78, 5 שנים חלפו 83 מתקבלת ההחלטה וב-88 השיגור הראשון.

משה אור טס: עשר שנים מהרעיון לביצוע.

משה אור טס: כנ"ל גם לגבי עמוס.

משה אור טס: יושב כאן לפחות אחד נוסף שתרם לזה, זה היה יושב הראש, כי כאשר הגיע לוועדת הכספים הנושא וכמעט הרגו את הנושא כתבתי לו פתק ואמרתי לו תשמע, תעצור את הדיון, תבוא תבקר.

משה אור טס: באמת ביקש רשות.

משה אור טס: עצרו את הדיון.

משה אור טס: בדיון השני לא הייתי צריך לדבר.

משה אור טס: הוא כבר היה הדובר.

משה אור טס: באמת בנחישות עשה את הדברים האלה.

משה אור טס: זה לקח זמן.

משה אור טס: כל התהליכים האלה לקחו זמן.

מאיר שטרית: ב-86 כאשר הגו את עמוס אני באמת לא התמצאתי בשום דבר ואמרתי את זה.

מאיר שטרית: הדיון בוועדת כספים היה איך מממנים את עמוס.

מאיר שטרית: אני הצעתי אז, היה חוק הטלוויזיה בכבלים, וכזכור הוקמו 5 חברות כבלים.

מאיר שטרית: חילקו אותם לאזורים.

מאיר שטרית: אז דובר על האיחוד של כל רשת הכבלים כהתכוננות להתחרות מול יס.

מאיר שטרית: אני הצעתי אז תקנו שני טרנספומטורים.

מאיר שטרית: כי אם אתם לא תקנו אותם ויס תקנה אותם אתם תהיו בצרה צרורה.

מאיר שטרית: ככה תשתדלו בכל הארץ.

מאיר שטרית: בסוף הם לא קנו ובסוף יס קנו.

מאיר שטרית: התוצאה באמת שהוט כמעט נמחקה.

מאיר שטרית: עמוס יצא לדרך.

מאיר שטרית: עברו כמה שנים טובות.

משה אור טס: יש המון אירועים בתוכנית החלל.

משה אור טס: בחרתי כאלה שיש להם מסרים.

משה אור טס: אז אמרתי ממשלת ישראל, דיברתי על המסר, השיגור, ראשון היה המסר שמדינה קטנה יכולה לעשות דברים גדולים וזה הוא עוצמתה של מדינת ישראל כפי שאני רואה אותה משחר נעוריי.

משה אור טס: שיגור אופק 3 סובב את הדברים אצל חיל האוויר.

משה אור טס: בצה"ל התנגדו.

משה אור טס: אסור למחק את זה.

משה אור טס: היינו צריכים להסביר להם מה שאנחנו רואים בעיני רוחנו מה שעשוי להיות ואכן בשנת 95 הדבר השתנה.

משה אור טס: זה יכול להיות ללא ספק מהפך.

משה אור טס: נפתחו אופקים חדשים.

משה אור טס: עמוס כבר דיברתי.

משה אור טס: עוד פעם פריצה.

משה אור טס: זה משהו ייחודי.

משה אור טס: הלוויין ארוס שהוא פעם ראשונה נותן שירותי תצפית, שירותי תצלום למי שחפץ בזה וזה בכל זאת כוח כלכלי.

משה אור טס: שיגור אופק 5 כאשר ראו את האיכויות הבלתי רגילות זה בכלל עורר מהפכה בנושא עליונות אווירית של שילוב, של איגוף מידע, של הפצת מידע, של קשר בין המערכת שבא המידע מהחלל.

משה אור טס: אלה הן התפתחויות של המחשבה רק כשזה הוכח.

משה אור טס: עכשיו תארו לכם שלא היינו מצליחים.

משה אור טס: שמערכת הביטחון, דוד עברי לא כל כך תמך בדברים האלה.

משה אור טס: מה היינו היום?

משה אור טס: זאת אומרת איך אתה משדר את מה שאתה רואה בעיני רוחך או מה שרואים הדור הצעיר שאחרים לא רואים.

משה אור טס: שהממשלה לא רוצה.

משה אור טס: וטקסה לפי דעתי זה היהלום בכתר.

משה אור טס: זה מכ"ם שרואה כל מרכיב קטן.

משה אור טס: אתה יכול לראות מבעד לעננים.

משה אור טס: יש כאן באמת פריצות דרך אדירות.

משה אור טס: לכן תרומת תעשיית החלל בראיה הלאומית, תחום החלל הוא נכס לאומי בבחינת מגדלור המעניק למדינת ישראל הקטנה בקרב הקהילה הבינלאומית מעמד מיוחד המשדר עוצמה מדעית טכנולוגית, כוח הרתעה, מוקד משיכה לפיתוח קשרים מדיניים וכלכליים בעולם בתחום החלל.

משה אור טס: את זה צריך להביא לממשלה.

משה אור טס: צריך עוד הוכחות לזה?

משה אור טס: שאלת מפתח לעתיד מעמדה של תעשיית החלל בישראל היא האם בעתיד החלטות בדרג המדיני יאפשרו המשך בניית העוצמה שמקורה במחצית היובל הראשונה, או חלילה לחילופין החלטות שתגרומנה לקריסת התשתית והנכסים הלאומיים על בסיס שיקולים קצרי טווח.

משה אור טס: דרושים חזון ונחישות.

משה אור טס: דבר חשוב ביותר וכאן אני אולי קצת אדבר שונה ממה שדיבר פרופסור יצחק בן ישראל.

משה אור טס: אני ראיתי את זה בראיית הטכנולוגיה, אין ענף שיש בו סינרגיה כל כך גדולה בין הטכנולוגיה של יישום אזרחי ויישום צבאי.

משה אור טס: הדברים האלה משתלבים אחד בשני.

משה אור טס: למרות ששני גופים עוסקים בדבר הזה צריך לראות את הברכה שבדבר.

משה אור טס: לכן הסתכלות מבחינת הסינרגיה היתה בעבר ונמצאת גם היום מול 2034.

משה אור טס: אותו דבר.

משה אור טס: צריך לשלב את הדברים האלה.

משה אור טס: אם לא היינו משקיעים ב-1980, התחלנו את התוכנית, לקח הרבה שנים, זה עבר למטוסים, בחלל, אבל זה לוקח זמן.

משה אור טס: ולכן יש לזה משמעות כלכלית.

משה אור טס: התרומה לתעשיית החלל בראייה הלאומית, מחקר ופיתוח בתחום החלל, עכשיו אני שם דגש על המו"פ הוא מהווה צומת לאומי חשוב במדע, טכנולוגיה, תעשייה צבאית, אזרחית, ביטחון לאומי.

משה אור טס: הוא פוטנציאל לאומי גבוה במיצוי איכות האדם למצוינות במדע, בתעשייה ובצה"ל לנוכח הבדלים בחזית הידע בתחומים רב דיסציפלינריים.

משה אור טס: יכולתי לחוש ובוודאי יוסי וייס יאמר את זה כשאתה עובד עם צוותים בלילות ואתה רואה את האנשים מה הם נותנים מתוכם.

משה אור טס: איזה רעיונות.

משה אור טס: נותנים לנוער מטרה והוא מטפס אליה בקלות.

משה אור טס: זו הכוונה שאתה ממצה את המצוינות שבאדם.

משה אור טס: זה ככה במוסדות המחקר אתה יכול לשים את המצוינות מול אתגרים חזקים וככה בתעשייה, וככה זה גם בצה"ל.

משה אור טס: זה מכפיל כוח לאומי בתחום החוסן הלאומי, המדעי, הטכנולוגי והכלכלי.

משה אור טס: כמו כן הוא נכס אסטרטגי ואסור ששיקולי מטרות לטווח הקצר יקהו את חושי הראייה לטווח הארוך.

משה אור טס: צריך להגדיר המלצות.

משה אור טס: להגדיר מטרות על כמשימה אסטרטגית לאומית לגופי הביצוע.

משה אור טס: למה שמדינת ישראל לא תאמר בקול רם כמו שעשו נשיאים בארצות הברית.

משה אור טס: יש לשים את מדינת ישראל בחזית מובילה של מדינות העולם לקראת יובל השנים.

משה אור טס: זה אתגר אדיר.

משה אור טס: צריך להטיל את זה על שני הגופים.

משה אור טס: יהיה גוף ביטחון שיעסוק במחקר ויהיה הגוף האזרחי.

משה אור טס: אני מציע להקים צוות על למערכות חלל.

משה אור טס: אין ברירה.

משה אור טס: יש כאן דואליות שצריך לנצל אותה.

משה אור טס: למנות והצוות יצטרך לקבוע קודם כל מה הם התחומים המועדפים במשך 15 שנים וגם איזו דרך אופטימלית כדי להשיג את הדברים האלה.

משה אור טס: אני חושב שצריך להשיג אישורים במסגרת תקציבית רב שנתית, גם יו"ר הוועדה, גם הוועדה וגם השר ביחד יחברו ביחד.

משה אור טס: צריך להיות שיתוף פעולה בין הוועדה לבין הגורם המבצע ולהגיש לממשלת ישראל המלצה על מסגרת תקציבית 150 מיליון דולר למחקר ופיתוח לשנים 2010-2015 וכן תקציב צריך להשיג 50 מיליון דולר לצרכים מיידיים, ויש צרכים כאלה ויש שימושים לצרכים.

משה אור טס: אם אנחנו נשקיע 150 מיליון דולר בשנה רבותיי אנחנו נגיע לשני מיליארד דולר יחס מינוף גבוה ותרומה שולית גבוהה, עצם העובדה מדענים מבחוץ יבואו לישראל.

משה אור טס: צוות העל יידרש למצות איזונים בין שני מוקדי פעילות.

משה אור טס: מיקוד ותוכניות פיתוח בהן קיימת מובהקות ברמת הצורך המבצעי וברמת הבידול הטכנולוגי ליצירת יתרונות מבצעיים.

משה אור טס: מיקוד בתוכניות פיתוח המיועדות לקדם פוטנציאל עסקי לחברות בשוק העולמי לרבות תוכניות ארוכות טווח בשוק האזרחי המבוססות על שיתופי פעולה בינלאומיים עם סוכנויות חלל, מדינות וחברות מובילות.

משה אור טס: צריך למצוא את האיזון בצורה כזאת שתתקבל אנרגיה מירבית בין התחום הביטחוני אסטרטגי לבין תחומים אזרחיים.

משה אור טס: בהמלצות בסוגית המיקוד ברמת הצורך המבצעי אין לי בעיה לומר את דעתי.

משה אור טס: המודיעין החזותי צריך להציב את היכולת.

משה אור טס: בנושא התראה ומודיעין אותות צריך מכפל כוח לעליונות מודיעין.

משה אור טס: אינני יודע רמת העיסוק בנושא הזה אבל אני חושב שהוא חשוב ביותר.

משה אור טס: נושא הנעה ושיגורים לחלל, לדעתי שיפור ביצועים הוא הכרחי.

משה אור טס: אני לא אוסיף מילים.

משה אור טס: מי שמכיר את הנושא היטב יכול להסתכל במילה שיפור בכל מיני היבטים החל מהגדלת יכולת הנסיעה ועד לשיפור האמינות ושיפורים אחרים ולא אוסיף.

משה אור טס: וגם לבחון אפשרויות לשגר באמצעות מטוסים בגובה נמוך.

משה אור טס: המיקרו לוויינים.

משה אור טס: צריך לשקול.

משה אור טס: בקביעת הדרך ברמת ההמלצות בקביעת הדרך צריך את הדואליות הסינגרטית כמכפל כוח ומינוף לביסוס תעשיית החלל.

משה אור טס: צריך לתת חשיבות לתוכניות התעשייה ולמוסדות המחקר, הפוטנציאל לתפוקה דואלית הוא גבוה.

משה אור טס: שיתוף פעולה עם סוכנויות חלל מובילות בעולם.

משה אור טס: העמקת קשרים עם סוכנויות בעולם היא נכס אסטרטגי.

משה אור טס: מינוף כלכלי.

משה אור טס: משקל לתוכניות היוצרות יחס מינוף כלכלי.

משה אור טס: הצוות צריך לחשוב גם במונחים כלכליים.

משה אור טס: אני מצפה מהצוות אם יוקם וכאשר יוקם להסתכל בראייה כוללת כי רק כך אפשר יהיה להגיע באמת למיצוי סך הכול היכולת.

משה אור טס: ולבסוף להקים קרן הון סיכון ישראלית בתחום החלל בהיקף של מיליארד וחצי דולר.

משה אור טס: קרן זו תשמש לפחות 7 או שנים.

משה אור טס: קרן שבה המדינה תשתתף ב-50%.

משה אור טס: הממשלה אולי תתמוך באותם גורמים מוסדיים שיכולים גם לשים כסף בנושא הזה.

משה אור טס: הנושא הזה הוא בא כרעיון.

משה אור טס: היתרון של הקרן שהיא יציבה.

משה אור טס: שאתה יודע שהיא מתקיימת.

משה אור טס: תודה רבה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: עוזי עילם.

עוזי עילם: אני אבקש למקד בשניים שלושה משפטים את תשומת הלב לעיקר.

עוזי עילם: ואני אגיד מיד בהתחלה שאני תומך בכל לב בשורה האחרונה שיצחק בן ישראל הציג של לשים את נושא החלל כנושא מרכזי ולתמוך בתשתיות המחקריות ולתת לזה את התקציבים הדרושים, אם זה 150 מיליון שיהיה 150 מיליון.

עוזי עילם: אסור לנו לשגות באשליות ולא להבחין שהחלל בישראל קיבל מתנה בלתי רגילה מהביטחון וזה כבר לא כל כך אפשרי.

עוזי עילם: היא קיבלה מתנה בלתי רגילה מהתעשייה עם היוזמה והדברים שנעשו ותרומה מאוד חשובה מהאקדמיה.

עוזי עילם: כל הדברים האלה הגיעו כמעט בלי מאמץ של התקציב.

עוזי עילם: עכשיו הזמן לעשות את המהלך ולתת חזון ולתת תמיכה למה שישראל צריכה להגיע.

עוזי עילם: וזה לא בשמיים.

עוזי עילם: וזה בידינו.

עוזי עילם: ואני ממליץ שהוועדה ומשרד המדע שתאמצו את ההמלצה הזאת.

עוזי עילם: זו המלצה נכונה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: רשות דיבור למר חיים רוסו סמנכ"ל בכיר למצוינות הנדסית וטכנולוגית בחברת אלביט מערכות.

חיים רוסו: אני רוצה לתת בכמה מילים את הפן של התעשייה.

חיים רוסו: התעסקנו הרבה 25 שנה, אני חושב שהגענו להישגים מאוד גבוהים בתחום הזה.

חיים רוסו: הוזכר קודם גם התוכניות הכלליות גם התוכניות הישראליות, התוכנית הצרפתית וכן הלאה.

חיים רוסו: בתוך הפעילות של אלביט מערכות פעילות החלל היא פחות מחצי אחוז.

חיים רוסו: אני לא רוצה לדבר על הרווח.

חיים רוסו: אבל זה היקף הפעילות.

חיים רוסו: למרות זאת אנחנו שם ולמרות זאת אני אומר שנושא החלל באלביט מערכות הוא נושא מאוד חשוב.

חיים רוסו: הוא חשוב לנו קודם כל כי זה צורך לאומי.

חיים רוסו: ואנחנו ותעשיות ביטחוניות תמיד נעשה את אותם דברים שיוגדרו כצורך לאומי למדינת ישראל.

חיים רוסו: חשוב לנו כי זה מוניטין.

חיים רוסו: חשוב לנו כי זה אטרקטיבי לצעירים למשוך אותם.

חיים רוסו: סך הכול זה נתפש כאתגר מאוד גבוה.

חיים רוסו: אבל אי אפשר להתעלם מהפער הזה.

חיים רוסו: בסך הכול זאת פעילות זניחה בסך הכול.

חיים רוסו: אם מישהו יושב ומסתכל רק בעיניים כלכליות טהורות היה כבר אומר מזמן חברים בואו נפסיק עם העניין הזה ונרד מהנושא.

חיים רוסו: כך שזה לא מובן מאליו שאם היתה תעשיית חלל עד היום היא תמשיך להיות בהמשך.

חיים רוסו: הדבר שהכי מטריד אותנו ומה שקורה היום בפעילות החלל זו העובדה שההיקפים הם קטנים ושאין רציפות.

חיים רוסו: אין תוכנית ברורה שמישהו יודע מה יקרה מחר.

חיים רוסו: אתה מקים תשתית של ידע שהיא לא נלמדת בשום אוניברסיטה, היא נלמדת בשטח, היא נלמדת עם הניסיון, אתה בונה אותה במשך עשרים שנה, אתה יכול לאבד אותה בשנה.

חיים רוסו: שנה או שנתיים.

חיים רוסו: מאיזושהי סיבה הפסקת רציפות של פעילות או שאתה לא תראה ולא יהיה ברור לך שיש איזשהו צפי, אנשים יקומו וילכו.

חיים רוסו: וכולם אנשים הטובים ביותר שישנם בתעשייה.

חיים רוסו: ילכו וימצאו מקום אחר.

חיים רוסו: ולהתחיל את זה מחדש אני כבר לא מרגיש מתחיל.

חיים רוסו: לכן השאלה הזאת של היקף תקציבי וחזון או איזושהי ראיה קדימה של היקף פעילות הוא מהותי.

חיים רוסו: יכול לבוא מישהו ולומר והזכיר את זה קודם פרופסור בן ישראל מה שהתעשיות הביטחוניות תעשו בשאר הפעילות.

חיים רוסו: לכו ותמכרו בעולם.

חיים רוסו: השוק הישראלי קטן מדי.

חיים רוסו: אנחנו מוכרים בעולם 70% מהביזנס.

חיים רוסו: אני רוצה לומר שאין חיה כזאת בעולם החלל.

חיים רוסו: אין מכרזים פתוחים לתוכניות חלל.

חיים רוסו: התוכניות הן תוכניות לאומיות.

חיים רוסו: הן נעשות כחלק מתוכנית החלל האירופאית.

חיים רוסו: אתה צריך להיות חבר בה.

חיים רוסו: הן נעשות כחלק משיתופי פעולה בין מדינות אז זה צריך להיות שיתוף פעולה של מדינה.

חיים רוסו: זה לא שאלביט תלך עכשיו ותעשה עסקה באיזשהו מקום.

חיים רוסו: עשינו דברים כאלה בעבר במקרים בודדים והם בסופו של דבר גרמו הפסדים גדולים מאוד לחברה.

חיים רוסו: כי אתה נכנס לתחרות שהיא מאוד קשה.

חיים רוסו: כך שבכל מקרה אם אנחנו מסתכלים ומבינים שמערכת הביטחון של מדינת ישראל לא מסוגלת לתת תמיכה לאורך זמן לכל הפעילויות אנחנו מסתכלים על השוק האזרחי, לא תהיה פעילות אזרחית ללא מעורבות של המדינה.

חיים רוסו: יכול לבוא חלק מהתעשייה, יכול לבוא חלק מגורמים חיצוניים כדי שנעשה איתם שיתופי פעולה אבל המדינה חייבת להיות שחקן, חייבת ליצור את המטריה וחייבת לתת את סכומי הכסף המתאימים כדי לחבר.

חיים רוסו: אני רוצה להזהיר כאן ולומר, אף אחד שלא ייקח כאן כמובן מאליו שתעשייה ביטחונית עסקית תמשיך להתקיים במדינת ישראל אם לא יהיה לזה גם תקציבים.

חיים רוסו: המצב שקורה בשנתיים האחרונות של ירידה בתקציבים וחוסר ודאות מה יקרה מחר בבוקר כבר היום גרם נזק.

חיים רוסו: ימשיך ככה עוד שנתיים אצלנו לא בטוח שתהיה מערכת חלל.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: רשות דיבור לד"ר צביקה קפלן.

צביקה קפלן: אחד מתפקידי סוכנות החלל במשרד המדע זה להמליץ לשר המדע ובאמצעותו לממשלה על מדיניות החלל של מדינת ישראל בתחום האזרחי.

צביקה קפלן: כשאתה חושב באיזה דרך ללכת צריך תחילה לראות את המצב בעולם.

צביקה קפלן: העולם הולך להיות מעורב בנושא החלל בקצב הולך וגדל ולא הפוך.

צביקה קפלן: בעצם אם ההערכה הזאת נכונה אז אנחנו עתידים בעוד כמה שנים לבכות שהיה לנו איזה בסיס לכניסה ולחדירה.

צביקה קפלן: יש לנו משאבים ויכולות ואנחנו הולכים לאבד אותם.

צביקה קפלן: ניקח אולי לדוגמה את תוכנית אפולו שעכשיו היתה בחדשות, אז התוכנית הזאת כשהסתיימה הסתיימה כי לא היתה חשיבה מה הצעדים הבאים.

צביקה קפלן: אבל בהובלת ארצות הברית העולם הכריז שהוא רואה בחלל את הסביבה הקרובה שלו שהיא ראויה למחקר ויש לה פוטנציאל גם לשרידות כדור הארץ, גם למשאבים כלכליים, לרעיונות, לאנרגיה נקייה, לכריית מחצבים, לתיירות.

צביקה קפלן: כלומר על בסיס החלל יקומו כלכלות שהיום לא קיימות ולא רק יהיה עוד מאותו דבר.

צביקה קפלן: בכל נושא כזה יש עליות, יש ירידות.

צביקה קפלן: לפעמים חוזרים אולי יותר לסביבת כדור הארץ, להגן על הפלנטה, אבל כבר שמענו את ראש נאס"א החדש בימים האלה ואנחנו שומעים בקולו שהוא מחויב לכיוון הזה של הגילוי.

צביקה קפלן: מדע לבד לא קיים, מאוד קשה לתמוך בו בצורה מסיבית בלי איזה קטר שמושך.

צביקה קפלן: והתגליות הן קטר שמושכות את המדע.

צביקה קפלן: זה מאפשר לנאס"א להשקיע כ-7 מיליארד דולר לשנה במדע.

צביקה קפלן: התחרות הפוליטית בעולם היא בעצם המפוח שמחזיק את הלהיטות הזאת להמשיך בחלל.

צביקה קפלן: אירופה פתרה את הבעיות האלה על ידי מסגרת האיחוד שכל המדינות שרוצות להיות בפנים משקיעות סכומים.

צביקה קפלן: יש להם גם את גלילאו ותוכניות של ISERD, בהרבה מיליארדים, ואני חושב שהשאפתנות במזרח אסיה בהובלה של סין כבר עשתה שלוש טיסות מאוישות, הודו שהחליטה השנה על תוכנית חלל מאוישת וגם אירופה זה יעלה למועצת השרים תוכנית חלל מאוישת כך שבעצם אנחנו צריכים להבין שבעולם תהיה הזדמנות גדולה ואם כל מה שאמרו קודמיי לא יקרה ולא נמצא את הדרך אז הדורות הבאים ישאלו אותנו איפה היינו, החזקנו את ביצת הזהב ובעצם לא הלכנו את הצעד הנוסף.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: רשות הדיבור למר יוסי וייס.

יוסי וייס: אני לא יודע אם זאת עובדה אבל כבוד השר יכול להגיד כנראה שכל הישיבה הזאת נולדה על מרפסת בפריז שבה אמרתי לשר שמכל תפקידיו לדעתי זאת המשימה הראשונה שצריך לטפל בה כי אחרת אנחנו בקטסטרופה.

יוסי וייס: אז אני מודה על ההזדמנות.

יוסי וייס: אנחנו בעיצומו של משבר, משבר קשה.

יוסי וייס: מכיוון שהתעשייה האווירית היום היא הגורם הדומיננטי ביותר במדינה שעוסק בחלל, יושבים פה חבריי מהתעשיות שאנחנו עובדים איתם צמוד, אצלנו תחום החלל הוא בסביבות 6% או 7% מהמחזור.

יוסי וייס: כשאצלנו יש בעית תקציב או שקורים אירועים זה משליך גם על כלל התעשייה האווירית וכפי שתראו בהמשך גם דברים קורים בשטח.

מאיר שטרית: למה התעשייה האווירית לא משקיעה את ה-150 מיליון דולר?

יוסי וייס: התעשייה האווירית כחברה אולי הגדולה ביותר בתחומה במדינה יש לה הרבה תחומים שבהם היא משקיעה.

יוסי וייס: אני מעריך שהתעשייה האווירית משקיעה בשנה בפרויקטים אזרחיים וצבאיים בין 200 ל-300 מיליון דולר.

יוסי וייס: ההשקעה למשל בתחומים האזרחיים, מי שלא יודע התעשייה האווירית בונה מטוסי מנהלים.

יוסי וייס: מטוסי מנהלים זה לא כמו משרד הביטחון נותן לי הזמנה לבנות לוויין, אתה משקיע על חשבון כספך, אתה מקבל את הכספים מההזמנות הראשונות של מטוסים עוד 8 או 10 שנים.

יוסי וייס: אז ההשקעה של תעשייה בגדול היא בתעשייה האזרחית, מיעוטה גם לתעשיית החלל.

יוסי וייס: הראייה למשל בונוס.

יוסי וייס: מציגים פה את ונוס כהישג השנה.

יוסי וייס: כשיתוף פעולה זה הישג גדול.

יוסי וייס: אבל בואו נקרא לילד בשמו, אנסו את התעשייה כולה כולל אותנו להשקיע ואנחנו מושקעים עד הצוואר בפרויקט הזה בתחום החלל.

יוסי וייס: אז אנחנו משקיעים.

יוסי וייס: אין לנו אבל יכולות להשקיע ביחד כתעשייה 150 מיליון דולר.

יוסי וייס: אם נשקיע 150 מיליון דולר בכלל נושא התעשייה האווירית נצטרך להשקיע 3 מיליארד בשנה וכמובן שזה מספרים שלא בסדר גודל רלוונטיים.

יוסי וייס: אז מושקעים דברים.

יוסי וייס: אנחנו לא מסוגלים כתעשייה להרים את זה.

יוסי וייס: מה שחשוב הוא שעד היום באמת התעשייה הישראלית הגיעה להישגים יוצאי דופן.

יוסי וייס: שיגרנו 13 לוויינים.

יוסי וייס: ברגע זה אנחנו יושבים, מסתובבים סביבנו 10 לוויינים.

יוסי וייס: כולם מתפקדים בצורה מצוינת.

יוסי וייס: שלוש תחנות קרקע מפעילות את הלוויינים האלו.

יוסי וייס: אף אחד פה לא שומע שום דבר.

יוסי וייס: לא יודעים שזה 24 שעות ביממה דריכות של עשרות אנשים.

יוסי וייס: זו תעשייה שהגיעה להישגים לא נורמליים.

יוסי וייס: איתרע מזלי ורק לפני שבוע הייתי בהודו, בסוכנות החלל ההודית.

יוסי וייס: למדתי שמשנה שעברה לשנה הודו שבה מי שמכיר את הודו הולך ברחובות רואה אנשים קטועי גפיים, עוורים, פיסחים, ושחלקם הגדול גם אין להם מה לאכול, משקיעה בשנה הזאת מיליארד דולר בתעשיית החלל.

יוסי וייס: קפיצה של 20% משנה שעברה.

יוסי וייס: זאת אומרת הגענו להישגים יוצאי דופן.

יוסי וייס: תעשיית החלל היום בארץ מעסיקה בסביבות אלף עובדים.

יוסי וייס: אם ניקח את כל קבלני המשנה שמייצרים כל מיני אלמנטים כאלו ואחרים אנחנו מגיעים ל-1500 עובדים, כולם בקצה העליון של הטכנולוגיה, אם זה באקדמיה, אם זה בתעשייה.

יוסי וייס: דובר פה על הלהט בעיניים שהיה בשנים הראשונות ואולי גם נמצא היום אבל זו תעשייה שמאגדת בתוכה את קצה ההיי טק של הטכנולוגיה הישראלית.

יוסי וייס: למעשה משמשת קטר מוביל לפיתוח וקידום טכנולוגיות אחרות.

יוסי וייס: אנחנו השכלנו ברגע מסוים או קיבלנו החלטה ברגע מסוים להתמקד בבניית הלוויינים ולא להתעסק בשירותים והוקמו שתי חברות בארץ שנציגיהן נמצאים פה.

יוסי וייס: השירותים היום הן בתחום התצפית והן בתחום התקשורת משווקים בעולם בהצלחה יותר טובה או פחות טובה.

יוסי וייס: אבל גם שם אנחנו מגיעים לתוצאות.

יוסי וייס: יושב לידי נציג חברת אימג'אסט החברה שהקמנו.

יוסי וייס: החברה הזאת לא הזמינה לוויין משנת 2004 מכל סיבה שהיא.

יוסי וייס: יושב לידי נציג חברת חלל שהקמנו אנחנו במו ידינו כדי למסחר את שירותי התקשורת.

יוסי וייס: השקענו מיליארד דולר בתשתיות.

יוסי וייס: הנה זו תעשיית החלל.

יוסי וייס: סך הכול מוקד מצוינות לא נורמאלי כמו שדיברתי על 1500 משפחות בתחומים שכולם בקצה הטכנולוגיה.

יוסי וייס: אלה שתי החברות שדיברנו עליהן.

יוסי וייס: אמרתי שהתחלנו איתן.

יוסי וייס: הקמנו אותן במו ידינו.

יוסי וייס: התעשייה האווירית החליטה בשנת 1992 למנף את הטכנולוגיות הצבאיות של משרד הביטחון בתחום התקשורת.

יוסי וייס: היא השקיעה בכספי 92 200 מיליון דולר.

יוסי וייס: בדיעבד זו היתה החלטה עסקית גרועה ביותר.

יוסי וייס: השקענו 200 מיליון דולר.

יוסי וייס: אין שום סיכוי דמיוני להחזיר את זה.

יוסי וייס: חברת חלל נהנית.

יוסי וייס: חברת חלל גם בשוק ההון.

יוסי וייס: נהנית מזה.

יוסי וייס: אנחנו כתעשייה לא בדיוק נהנים מזה.

יוסי וייס: מה עושה תעשיית החלל בראייתנו.

יוסי וייס: מדברים פה על 7 מדינות, 8 מדינות.

יוסי וייס: אני כתבתי 10 מדינות.

יוסי וייס: לא נתחרה פה על המספר אבל בשורה תחתונה ישנו פה ההיבט הביטחוני, הטכנולוגי והכלכלי.

יוסי וייס: לא ניכנס פה מסיבות מובנות לפן הביטחוני אבל בלי ספק בלי משרד הביטחון לא היינו יושבים פה היום, לא היתה תעשיית חלל, לא היה על מה לדבר.

יוסי וייס: כולם מדברים על תקציב הביטחון.

יוסי וייס: ההשפעה והקיצוצים שתקציב הביטחון עובר משליכים גם על תעשיית החלל.

יוסי וייס: היא לא מצליחה לברוח מזה.

יוסי וייס: המשמעות הישירה היא שמשנת 2004 משרד הביטחון לא הזמין לוויין מהתעשייה הישראלית.

יוסי וייס: הלוויין היחיד או היכולת הטכנולוגית היחידה שנמצאת היום בפיתוח במימון המשרד עומדת לפני סגירה.

יוסי וייס: עצירה.

יוסי וייס: חוסר יכולת לממש את היכולות שמדינת ישראל זקוקה להן.

יוסי וייס: שוב המספרים של 150 מיליון דולר, ביליון דולר לשנה, תעשייה שרק ניקח מפה שבריר אחוז.

יוסי וייס: רק תבינו מה חושבים בעולם על היכולות הישראליות.

יוסי וייס: זה מיוני 2009.

יוסי וייס: לקחת לוויין ישראלי, להגדיר את יכולותיו לאמריקאים זה כמו למכור קרח לאסקימוסים.

יוסי וייס: אלה שמשקיעים 66 ביליון דולר בשנה.

יוסי וייס: לעשות הדגמה והדגמה מוצלחת.

יוסי וייס: רק תבינו איך אנחנו נראים בעולם.

יוסי וייס: זה מול ארצות הברית.

יוסי וייס: כל הלוויין הזה ונוס נבנה במדינת ישראל ואנחנו כתעשיות שמים בו סכום אדיר של 20 מיליון דולר.

יוסי וייס: רפאל ותעשייה אווירית.

יוסי וייס: סכום דרך אגב שלא שמנו מעולם בשום תוכנית חלל אחרת.

יוסי וייס: מספרים אדירים במונחים שלנו.

יוסי וייס: פה אני מגיע למשבר.

יוסי וייס: אנחנו ראינו את המשבר.

יוסי וייס: רואים אותו מתפתח מזה שנה, שנה וחצי, משרד הביטחון לא יכול יותר להיות האבן השואבת והבסיס המרכזי לתוכנית הזאת.

יוסי וייס: הוא לא יכול להיות.

יוסי וייס: סוכנות החלל עם כל הכבוד לא הצליחה עד היום להעמיד משאבים נאותים לטובת פעילות החלל.

יוסי וייס: היא עושה את המקסימום.

יוסי וייס: היא לא מקבלת אוזן קשבת במדינה.

יוסי וייס: בשורה התחתונה אני חושב שהבעיה העיקרית עד היום אין מדיניות לאומית, אין יעדים מוגדרים, לא בטווח הקצר ולא בטווח הארוך.

יוסי וייס: הכול נעשה בגדול מהיד לפה.

יוסי וייס: אולי פר מבצע, אולי פר איזה יוזמה.

יוסי וייס: אנחנו לא יודעים מה ילד יום.

יוסי וייס: אנחנו לא יודעים מה יהיה מחר.

יוסי וייס: אני רוצה שתראה מר שטרית וכבוד השר מכתב.

יוסי וייס: ב-11 לאוגוסט 2008 לפני שנה בדיוק שלחנו מכתב לחטיבת מנכ"ל תעשייה אווירית וכל מי שחשבנו שיכול להיות גורם דומיננטי.

יוסי וייס: התרענו בנושא.

יוסי וייס: שבו ביחד, תחליטו משהו ברמה הלאומית.

יוסי וייס: דבר לא נעשה.

יוסי וייס: בדיוק שנה עברה מאז ועד היום.

יוסי וייס: עכשיו מה קורה בשטח?

יוסי וייס: אנחנו מדברים גבוהה גבוהה.

יוסי וייס: אצלי בחלקת אלוהים הקטנה שלי שהיא לב ליבה של תעשיית החלל ורוב רובה אין שום מחקר בפיתוח בשורה התחתונה.

יוסי וייס: דריכה על המקום למול מה שקורה בעולם.

יוסי וייס: כל ההישגים שהבאנו לידי ביטוי עד היום ניזונו מהשקעות משרד הביטחון, לא נפרט כאן.

יוסי וייס: אם היום מכרתי לוויין ללקוח כזה או אחר זה ניזון על בסיס השקעה מ-2002 או 2003 ו-2004.

יוסי וייס: היום אני לא משקיע.

יוסי וייס: זאת אומרת אין לי מה למכור מחר, מחרתיים, אחרי זה.

יוסי וייס: כל מתחרה בעולם נתמך בצורה מאוד גדולה ומסיבית על ידי הממשלות וארגוני החלל, סוכנות החלל האירופית שנתמכת על ידי כל המדינות מקדמת במיליוני דולרים לשנה את התעשייה שלה.

יוסי וייס: לא נדבר על סוכנות החלל האמריקאית.

יוסי וייס: הודו, יפן וכולי.

יוסי וייס: אין לנו מה למכור בעתיד הקצר ובעתיד הרחוק בעולם.

יוסי וייס: התשתית היא בת 25 שנה.

יוסי וייס: היא מתיישנת.

יוסי וייס: אף אחד אין לו שום יכולת ולו חלקית לחדש אותה.

יוסי וייס: מתחילים לאבד עצמאות, מתחילים לצאת החוצה לחו"ל כדי לאשש ביצועים של לוויינים והמצב הזה רק הולך ומחמיר.

יוסי וייס: אולי הדבר העיקרי וזה האחרון כוח האדם.

יוסי וייס: אמר מישהו לפני בלי כוח אדם שום דבר לא קורה ובלי המשוגעים לדבר.

יוסי וייס: איתרע מזלי להיות חמש שנים מנהל מפעל החלל.

יוסי וייס: זה היה בשנים 2002 עד 2007.

יוסי וייס: הצלחתי להביא הרבה מאוד צעירים עם ברק בעיניים לבוא לתעשיית החלל.

יוסי וייס: היום יש בריחת מוחות.

יוסי וייס: אין לי שום יכולת לפתות, להזמין, למשוך את הצעירים האלה לתעשיית החלל.

יוסי וייס: ובפועל לצערי אני אומר את זה בצורה מאוד מאוד כואבת לפחות בתעשייה האווירית התחלנו להקטין את מצבת כוח האדם בצורה מסיבית.

יוסי וייס: אצלי לפחות הורידו בסביבות 15% או 20% בחודשיים שלושה אחרונים.

יוסי וייס: זה אומר עשרות רבות של עובדים.

יוסי וייס: אנשים כאלו שעובדים 25 שנים בתעשייה מקבלים הודעה, זמנך עבר, הגעת לגיל.

יוסי וייס: וזה קורה.

יוסי וייס: ואין דרך חזרה.

יוסי וייס: לא יעזור אם עוד 4 שנים מישהו יביא לי 50 מיליון.

יוסי וייס: פה זה מהלך בלתי הפיך.

יוסי וייס: דיברו על המספרים.

יוסי וייס: שימו לב על מיקומה של ישראל בעולם בהשקעה יחסית לתל"ג.

יוסי וייס: אני לא הזכרתי את המספר כי רוב רובו זה מערכת הביטחון.

יוסי וייס: אני לא מזכיר את המספר הזה.

יוסי וייס: ארצות הברית הגדולה שמשקיעה עשרות מיליונים, גם הנשיא אובמה החליט לאחרונה שנגמר הברדק.

יוסי וייס: אי אפשר להוציא עשרות מיליונים בלי לדעת מה היעדים, מה המדיניות, לאיפה הולכים.

יוסי וייס: אובמה נתן שעת אפס להגדיר לו תוכנית לאומית, להגדיר לו יעדים.

יוסי וייס: מה עושים.

יוסי וייס: מה עושים עם התעשייה המסחרית.

יוסי וייס: איפה היינו ב-98?

יוסי וייס: מי שלא יודע גם בשנת 98 היה משבר קשה לתעשיית החלל.

יוסי וייס: היה כישלון של שיגור לוויין.

יוסי וייס: לא היה תקציב ולמעשה היו דיונים קדחתניים שעל הפרק היתה סגירת התוכנית או מציאת מקורות.

יוסי וייס: האגדה אומרת שמכרו בתים באילת כדי לממן את התוכנית.

יוסי וייס: אני לא יודע אם זה נכון או לא.

יוסי וייס: לאחר מכן על סמך התוכנית הרב שנתית הוגדרה תוכנית רב שנתית.

יוסי וייס: אנחנו נמצאים היום במצב שאם לא יקרה משהו דרסטי אנחנו נהיה במצב של תוכנית אחת או שתיים לווייניות.

יוסי וייס: סוגרים את הבאסטה.

יוסי וייס: אני מגיע לסיכום.

יוסי וייס: להגדיר את החלל כצורך לאומי זה הכרח.

יוסי וייס: להטיל על מישהו לקבוע תוכנית רב שנתית עם יעדים גם בטווח הקצר וגם בטווח הארוך.

יוסי וייס: 150 מיליון דולר לשנה אני חושב זה מינימום הן לפיתוח התחום הצבאי והן לפיתוח האזרחי.

יוסי וייס: עד כאן.

יוסי וייס: תודה.

מאיר שטרית: רשות הדיבור למר אבי הראבן שהיה מנהל רשות החלל בעבר.

אבי הראבן: אני אעשה את זה בקיצור כי הזמן דוחק.

אבי הראבן: אני במשך 10 שנים הספקתי להכיר טוב את תעשיית החלל שלנו והייתי מאוד גאה בעיקר בתחום ההישגים של מערכת הביטחון.

אבי הראבן: בשנים האחרונות אני מעורב קצת במה שנעשה בסוכנות החלל האירופאית ובכלל באירופה.

אבי הראבן: באתי לשם עם מורשת והייתי מאוד מאוד גאה.

אבי הראבן: למעט התחום הצבאי שאני לא כל כך נכנסתי לשם בתחום האזרחי אחרי כל מפגש שלי שם אני יוצא מאוד מאוד עצוב.

אבי הראבן: כי אני רואה באיזו רמה התעשיות והאקדמיה באירופה נמצאות.

אבי הראבן: כיצד הממשלות עוזרות להן.

אבי הראבן: איך הם מתקדמים ופרויקטים שאצלנו נחשבו כמובילים אצלם כבר נהיים מיושנים והם נכנסים לתחומים שאנחנו בתקציבים הנוכחיים אין שום סיכוי שניכנס.

אבי הראבן: לכן אני חושב שאם אנחנו רוצים לא להגיע למצב כמו שהגענו בכל מיני תחומים שהיינו המובילים בעולם ובגלל בעיות תקציביות התדרדרנו ואנחנו היום במקום חמישי, שישי, עשירי.

אבי הראבן: אם לא יותר רחוק.

אבי הראבן: בחינוך הטכנולוגי.

אבי הראבן: אנחנו צריכים לקרוא באמצעות הוועדה הזאת ולמזלנו בראשה עומד שר לשעבר.

אבי הראבן: אנחנו צריכים להביא בפני הממשלה את הצורך הזה וללחוץ לקבלת תקציבים מעבר למה שקורה היום כי היום אנחנו עדיין מובילים בתחומים מסוימים, בעתיד הקרוב אנחנו נתדרדר ומעמדנו גם בתחום הזה ירד.

אבי הראבן: תודה.

יוסף וייץ: לגבי התפקיד של הממשלה והסיפור של גלילאו שזה הקמה של GPS מתחרה או משלים לשיטה האמריקאית.

יוסף וייץ: הרבה מקרים זה אותה מילה.

יוסף וייץ: בהתחלה המודל העסקי שהקהילה האירופית בנתה זה היה שותפות עם התעשייה.

יוסף וייץ: התעשייה היתה צריכה לשים 50% מהפרויקט והנציבות היתה מביאה 50%.

יוסף וייץ: תוך כדי גלגול הרווחיות לא היתה קיימת.

יוסף וייץ: היום אנחנו במודל עסקי מאה אחוז הממשלות, הנציבות ואפס אחוז התעשיות.

יוסף וייץ: התעשיות באו לאיים למועצת השרים ואמרו אנחנו לא נממן בגלל שהכדאיות העסקית היא לא ברורה.

יוסף וייץ: ומה היתה התגובה של הממשלות?

יוסף וייץ: הקהילה האירופית, אנחנו נשלם את הכול.

יוסף וייץ: ומאיפה לקחו את הכסף?

יוסף וייץ: מהמדיניות החקלאית המשותפת.

דפנה גץ: אני ממוסד שמואל נאמן בטכניון.

דפנה גץ: אנחנו עשינו בשנתיים האחרונות עבודה על תעשיית החלל בישראל בהשוואה למדינות אחרות.

דפנה גץ: פרסמנו את התוצאות במספר דוחות שמתייחסים גם למעמדה המחקרי של ישראל בתחום החלל, גם נתונים על תעשיית החלל בישראל בהשוואה לעולם, גם על מודלים עסקיים שונים שקיימים בתעשיית החלל, ובהקשר הזה נאמר כאן שמקובלים מודלים של שותפויות בין הציבורי והפרטי, וזה מאוד מקובל ברוב המדינות שיש להן תעשיית חלל.

דפנה גץ: יש גם את הקשר בין המערכות הצבאיות והמערכות האזרחיות ואנחנו גם נתנו את הדעת למדיניות שרצויה ומעורבות שרצויה לממשלה בנושא החלל.

דפנה גץ: אנחנו ראיינו הרבה מאוד מהאנשים בתעשיית החלל והגענו למסקנה שמתבקשת הקמה של איזה רשות לאומית שתתאם את הנושא של החלל כי המעורבות היא של מספר גופים ממשלתיים.

דפנה גץ: משרד המדע, משרד המסחר והתעשייה, משרד התקשורת, משרד החוץ אפילו.

דפנה גץ: דובר כאן שהשיווק מתקשר גם למשרד החוץ באיזושהי צורה.

דפנה גץ: משרד החינוך, לעשות איזה פרויקט דגם ומשרד התשתיות.

דפנה גץ: וכדי שהמדיניות הזו תהיה מתואמת צריך שיהיה איזשהו גוף שיעשה את זה.

דפנה גץ: הוועדה הזו צריכה לגרום שיווצר כזה גוף.

נחמיה מילר: שמי נחמיה מילר.

נחמיה מילר: אני מרפאל.

נחמיה מילר: רוב הבעיות שעלו פה במידה כזו או אחרת של הדגשת החומרה.

נחמיה מילר: יש מספר אלמנטים מתוך השטח שאני רוצה להביא כדוגמה.

נחמיה מילר: רפאל מנסה לקדם שלושה כיווני פעילות בנושא החלל.

נחמיה מילר: אחת זה היותר מסורתית שאנחנו כבר עוסקים בו פחות או יותר מאז שתעשיית החלל נוצרה במדינת ישראל זה נושא של הנעת חלל.

נחמיה מילר: זו תשתית מאוד ייחודית שיש במעט מאוד מרכזים בעולם בכלל.

נחמיה מילר: הדבר השני זה הנושא של מיקרו לוויינים וזה אנחנו עושים עם התעשייה האווירית.

נחמיה מילר: והפעילות השלישית שיגור אווירי שגם פעילות שמתקשרת למיקרו לוויינים או לוויינים יותר קטנים, נושא שבכלל, ישראל שאין לה שדה שיגורים הגיוני, נורמאלי משגרת לא רחוק מפה, דבר שבמדינות אחרות לא היו שמים את זה בכלל.

נחמיה מילר: אנחנו מרגישים את עצמנו בנושא הנעה מחוברים לשוק העולמי היום.

נחמיה מילר: אנחנו לא יכולים להגיד שלא.

נחמיה מילר: רק בגלל שמדינת ישראל החליטה לפני מספר שנים להשתתף בתוכנית גלילאו ולשים מאה מיליון שקל, זה מה שהכניס אותנו לתוך העניין.

נחמיה מילר: הנושא הזה קידם אותנו בשני פרויקטים נוספים.

נחמיה מילר: אנחנו נמצאים בשלושה פרויקטים שמרכז ההתעניינות האירופאית בחלל, זה גלילאו, זה גלובל סטר, שזה 48 לווייני תקשורת, וזה וגה שזה משגר לוויינים האירופאי החדש שהיה אמור להיות משוגר.

נחמיה מילר: הנושאים האלה רפאל מפסידה בהם כסף.

נחמיה מילר: כשאני באתי לגלובל סטר לפני מספר שנים ודיברתי עם ראש הפרויקט והוא פותח ואומר לי מכרזים, אתם לא נמצאים במקום, ואנשים למטה הכירו את הטכנולוגיה שלנו ורצו לעבוד איתנו.

נחמיה מילר: אבל הוא למעלה דואג גם שהוא יקבל את המחיר שהוא חושב שהוא יכול להשיג.

נחמיה מילר: והוא הביא רוסים והביא אחרים בתור מתחרים, הוא אומר תשמע, תביא עזרת ממשלה לעניין הזה.

נחמיה מילר: אני אומר, מה אתה מדבר?

נחמיה מילר: פרויקט פרטי אני אביא עזרת ממשלה?

נחמיה מילר: הוא אומר כן, ככה זה נהוג.

נחמיה מילר: עכשיו כשאתה חושב על זה זה נכון.

נחמיה מילר: אבל הממשלות לא עושות את זה בצורה הגלויה הישירה.

נחמיה מילר: הם עושים את זה בצורה פשוטה מאוד.

נחמיה מילר: תקציבי עזה בנויים מתקציבי מדינות.

נחמיה מילר: כל מדינה מקבלת בהחזר עבודות מעזה בהיקפים פחות או יותר.

נחמיה מילר: לא לכל אחת יש לה את היכולות לבצע את ההיקפים כמו שהיא משלמת.

נחמיה מילר: אז לפעמים יוצאים בהצלבות.

נחמיה מילר: אבל למשל חברת אסטרום שאנחנו מתחרים שלה, הם גם מזמינים אצלנו, מקבלת בצורה כזאת מהממשלה הגרמנית כספים שהם בעצם מעבירים לעזה.

נחמיה מילר: עכשיו אנחנו עומדים מולם.

נחמיה מילר: הם נותנים מחיר, אנחנו נותנים מחיר.

נחמיה מילר: בוודאי שעם תמיכה ממשלתית הם נותנים מחיר יותר נמוך.

נחמיה מילר: אם לא היתה לנו את התמיכה הממשלתית הזאת לא היינו יכולים לזכות שמה.

נחמיה מילר: מינוף מיידי זה היה.

נחמיה מילר: סנטינל אנחנו עכשיו בפנים.

נחמיה מילר: אבל לא לאורך זמן.

נחמיה מילר: אנחנו עוד לא למדנו איך להרוויח בפרויקטים האלה בלי עזרה ממשלתית.

נחמיה מילר: תשתיות שאנחנו משתמשים בהם זה תשתיות של משרד הביטחון בעצם.

נחמיה מילר: כולם דיברו על מצב נוכחי ושהוא גרוע והוא במשבר.

נחמיה מילר: מה יקרה אם לא יהיה בכלל חלל בארץ?

נחמיה מילר: ואני לא מדבר פה על מוטיבציות שהזכירו, על סקרנות של נוער שלא יתגשם, יש ועדות בין משרדיות על החזרת מדענים ומרצים.

נחמיה מילר: גם הדברים האלו יסבלו.

נחמיה מילר: אני מדבר פה על איומים שהולכים ונקווים מסביבנו שלנו לא יהיה מענה.

נחמיה מילר: כי ברגע שרפאל תחליט לסגור פעילות חלל בגלל אי יכולת כלכלית יותר למשוך בהפסדים הפעילות שאנחנו נעשה תיפסק.

נחמיה מילר: אני לא יודע מה שיקרה פה.

נחמיה מילר: המשבר הוא יותר גדול ממה שצויר פה.

נחמיה מילר: אנשים פה מנומסים מדי.

נחמיה מילר: זה משבר זוחל שיום אחד הוא יתפרץ בגדול.

נחמיה מילר: אנחנו בעולם של איומים.

דן בלומברג: פרופסור דן בלומברג, אוניברסיטת בן גוריון.

דן בלומברג: אני רוצה להוסיף על מה שנחמיה אמר על זה שהמשבר הוא הרבה יותר גדול.

דן בלומברג: היום האוניברסיטאות נחתכות מכל כיוון בפעילות שלהן.

דן בלומברג: תקציבים מקוצצים בכל המקומות בתקציבי האקדמיה למחקר, תקציבי הצטיידות.

דן בלומברג: התעשייה והביטחון יש להן עניין להסתיר את הטכנולוגיה.

דן בלומברג: הן משקיעות במו"פ ומעניינן הטבעי הלגיטימי להסתיר את התוצאות.

דן בלומברג: לאוניברסיטאות יש עניין לפרסם בסופו של דבר את כל העבודה.

דן בלומברג: היום אנחנו משקיעים הרבה מאוד בשיתוף פעולה עם התעשייה אבל יורים לעצמנו ברגל.

דן בלומברג: אני אוהב מאוד לעבוד עם אורי נפתלי מאלטא אבל אני מגביל את עצמי ביכולת הפרסום וביכולת שיתוף הפעולה עם אקדמיות בעולם כתוצאה משיתוף הפעולה הזה.

דן בלומברג: אנחנו עובדים היום ביחד על הנושא של טקסאר שהוזכר כאן כיהלום שבכתר.

דן בלומברג: אנחנו עובדים על הטקסאר לנוגה ביחד.

דן בלומברג: אנחנו עובדים על ננו לוויין שסטודנטים בונים אצלנו אבל בסוף ברגע שמקצצים הן בתעשייה והן באוניברסיטאות לא נייצר דור עתידי של מדענים.

דן בלומברג: לא נוכל לפרסם כיוון שאנחנו מגבילים את עצמנו בהסכמים איתם מכורח המציאות.

דן בלומברג: זו המציאות.

דן בלומברג: הכסף היחיד שמגיע אלינו היום הוא מהתעשייה.

דן בלומברג: לא נוכל לשתף פעולה עם מדינות אחרות.

דן בלומברג: לא נוכל להציג בכנסים.

דן בלומברג: היום אנחנו נהנים מאוד מפירות העבר.

דן בלומברג: אבל אתם תראו את התוצאה בעוד עשר שנים.

דן בלומברג: מדינת ישראל לא תופיע בכנסים הבינלאומיים כפי שהיא מופיעה היום.

דן בלומברג: דור העתיד של המדענים לא יהיה קיים.

דן בלומברג: סטודנטים צעירים שמסיימים תואר ראשון ורוצים להיכנס לזה אני רואה מה הולך אצלנו.

דן בלומברג: סטודנטים שלי, דוקטורנטים שלי היום הולכים לארצות הברית כדי לעשות תואר שני ושלישי בתקווה להיקלט שם.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: אני מצטער שיש כאלה שלא הספיקו לדבר במסגרת הזמן שיש לנו.

מאיר שטרית: אני מודה לכל המשתתפים.

מאיר שטרית: אני חושב שהדיון הזה הוא חשוב מאוד לצורך העלאת הסוגיה.

מאיר שטרית: כי חלק מהבעיות של הקהילייה המדעית מסתבר שאין פה ולשון.

מאיר שטרית: מה שקובע את סדר היום גם של הממשלה ובעיקר של הפוליטיקאים זה תקשורת.

מאיר שטרית: אתם לא שם.

מאיר שטרית: אתם לא על המפה.

מאיר שטרית: והמערכת האקדמית עסוקה באקדמיה וביום יום שלה.

מאיר שטרית: בתפקידי כראש ועדת המדע אני רוצה לשים את המדע על המפה.

מאיר שטרית: זה מה שאני מנסה לעשות.

מאיר שטרית: ליזום פה דיונים כאלה כדי לעבוד על הבעיות, להציף אותן, לנסות להעיר את המערכת, וגם להיאבק על זה בתוך המערכת הפוליטית.

מאיר שטרית: אני מאמין שדרך הדיונים האלה נוכל לעשות את זה.

מאיר שטרית: אני אמשיך לעקוב אחרי זה בעתיד.

מאיר שטרית: ואם יהיה צורך נקיים דיונים נוספים.

מאיר שטרית: סיכום שאני מציע לישיבה הזאת שהכותרת שלו היא משבר בתוכנית החלל הישראלית.

מאיר שטרית: הוועדה רואה בדאגה את מצבה של תעשיית החלל הישראלית אשר סובלת מקיצוצי תקציב והולכת ומתכווצת תוך איבוד אנשים שהוכשרו ועוסקים בכך.

מאיר שטרית: למרות המצוינות הטכנולוגית של ישראל היא אינה ממצה את יכולותיה בתחום החלל.

מאיר שטרית: ולכן גם אינה זוכה ליהנות מפירות השקעתה ההיסטורית בתחום החלל.

מאיר שטרית: בתחום החלל פוטנציאל להיות קטר לצמיחה כלכלית ומוקד למצוינות מדעית וטכנולוגית.

מאיר שטרית: במצב הנוכחי יש משבר חמור בתוכנית החלל הישראלית אשר ביטוייו הם: אחד, אין מחקר ופיתוח בתחום.

מאיר שטרית: שניים, תלות גוברת בתשתיות בחו"ל ואיבוד עצמאות בנושא.

מאיר שטרית: שלוש, ניוון מוקדי הידע הלאומיים.

מאיר שטרית: ארבע, בריחת מוחות של עובדי המחקר והפיתוח.

מאיר שטרית: חמש, ירידה באטרקטיביות של תחום החלל.

מאיר שטרית: שש, קיצוץ של 20% מכוח האדם.

מאיר שטרית: שבע, ירידה מתשע תוכניות חלל בשנת 2006 לתוכנית אחת בשנת 2009.

מאיר שטרית: כל הממשלות במדינות העוסקות בחלל משקיעות סכומים גדולים במחקר ופיתוח החלל.

מאיר שטרית: לעומת השקעה שולית של ממשלת ישראל של 60 מיליון דולר לשנה בלבד.

מאיר שטרית: בהשקעה פר קפיטה בהשוואה לעולם אילו ישראל היתה משקיעה באותה רמה של 15 דולר לנפש, דרושה השקעה של 150 מיליון דולר.

מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה להגדיר את תוכנית החלל כצורך לאומי.

מאיר שטרית: לגבש יעדים לתוכנית רב שנתית לתוכנית החלל.

מאיר שטרית: להגדיל את התקציב השנתי ולהעמיד אותו על סכום של 150 מיליון דולר לשנה.

מאיר שטרית: להפנות משאבים משמעותיים גם בתוכניות חלל אזרחיות.

מאיר שטרית: להקים צוות לאומי שיצור שיתוף פעולה בין מערכת הביטחון והתעשייה האזרחית, מערכת החינוך ומוסדות המחקר והאקדמיה בתחום החלל.

מאיר שטרית: למקד את המחקר והפיתוח על פי תוכנית רב שנתית.

מאיר שטרית: הוועדה קוראת לשר המדע וליושב ראש ועדת השרים למדע וטכנולוגיה לדון בוועדה בסוגיה ולקבוע תקציב מינימום ממשלתי לשנה.

מאיר שטרית: הוועדה תעקוב אחרי פעולות הממשלה הזו.

מאיר שטרית: רבותיי אני מודה לכם.