ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 27, 2009-07-26 10:00

ליה שמטוב: אנחנו נתחיל.

ליה שמטוב: חברי הכנסת רוברט טיבייב ואברהם מיכאלי מגיעים לכל ישיבות הוועדה.

ליה שמטוב: הם פעילים בוועדה.

ליה שמטוב: יש תשעה חברים בוועדה.

ליה שמטוב: תמיד מגיעים ארבעה או חמישה.

ליה שמטוב: גם מגיעים חברי כנסת שהם לא חברים אם יש איזשהו נושא שמעניין אותם.

ליה שמטוב: חברי הכנסת טיבייב ומיכאלי הם קבועים.

ליה שמטוב: גם כשאנחנו יוצאים מחוץ לכנסת, גם ביקרנו במרכזי קליטה, גם אז חברי הכנסת הצטרפו.

ליה שמטוב: אנחנו הבטחנו שנבוא לבקר ובאנו.

ליה שמטוב: עכשיו את הסקירה שלכם שמענו אצלנו.

ליה שמטוב: כשאתם הגעתם אלינו אז אנחנו רק התחלנו את הפעילות בוועדה ואת מושב.

ליה שמטוב: היום יש לנו קצת יותר ניסיון.

ליה שמטוב: אנחנו מתכוונים לעשות אירוע בכנסת 20 שנה לקליטת העלייה.

ליה שמטוב: אנחנו רוצים שאתם תהיו שותפים לאירוע הזה.

ליה שמטוב: באנו לשמוע אתכם.

ליה שמטוב: איך אפשר לשתף פעולה.

ליה שמטוב: איזה פרויקטים אנחנו יכולים לעשות ביחד.

ליה שמטוב: יש לי כמה שאלות.

ליה שמטוב: אני יושבת ראש השדולה למען קידום האידיש בכנסת.

נעמי בן עמי: קודם כל ברוכים הבאים.

נעמי בן עמי: אנחנו מאוד שמחים לארח אתכם פה אצלנו.

נעמי בן עמי: אני בארגון שנתיים וחצי.

נעמי בן עמי: זו פעם ראשונה שוועדת עליה וקליטה באה להתארח אצלנו.

נעמי בן עמי: היחסים בינינו הם סדירים ותקינים.

נעמי בן עמי: ואנחנו מדי פעם באים להתארח אצלכם ולספר על הפעילות שלנו אבל בכל זאת זה טוב שאתם נמצאים קצת אצלנו.

נעמי בן עמי: האווירה היא פחות רשמית מאשר בין כתלי הכנסת.

נעמי בן עמי: אנחנו נשמח גם בהזדמנות זאת להראות ולהציג פעילות שלנו שאי אפשר לעשות בדרך אחרת.

נעמי בן עמי: אז קודם כל העבודה הקונסולארית.

נעמי בן עמי: יושב כאן חנן אחיטוב שהוא ראש התחום הקונסולארי.

נעמי בן עמי: הוא המומחה שלנו לנושאים האלה והוא יציג לכם בדיוק איך זה עובד העסק.

נעמי בן עמי: אני אציג לכם קודם כל את חברי ההנהלה.

נעמי בן עמי: רונן רפאל הוא סגני, סגן ראש נתיב, חנן אחיטוב ראש תחום קונסולארי, אלבי הוא הקשר שלנו לעולם הממוחשב המודרני וכל מה שקשור לתחום הזה ואנחנו מתפתחים בתחומים האלה.

נעמי בן עמי: יש לנו גם אתר אינטרנט משלנו.

נעמי בן עמי: אנחנו מנסים לקדם אותו.

נעמי בן עמי: אלבי אחר כך יראה לכם את מאגר הידידים שזה אחד התחומים החדשים יחסית אצלנו.

נעמי בן עמי: עירית אחראית על תחום פיתוח תכנים.

נעמי בן עמי: זה תחום שלמעשה לא היה קיים עד לפני שנתיים בערך בנתיב.

נעמי בן עמי: זו כל הפעילות שלנו.

נעמי בן עמי: התכנים, חינוך, כל התוכניות, כל הפרויקטים שאנחנו פעילים בהם עירית תציג אחר כך את הדברים.

נעמי בן עמי: חלק מהדברים אתם מכירים, חלק יהיו חדשים.

נעמי בן עמי: ד"ר מלה תבורי אחראית על תחום מחקר ומידע ואני מניחה שאתם מכירים אותה משום שהיא ותיקה בארגון הזה כולל כל ההיסטוריה של הארגון.

נעמי בן עמי: האמת היא שהתכוונו להתחיל בסיור במחלקה הקונסולארית.

נעמי בן עמי: השאלה היא אתם רוצים בכל זאת לחבר הכנסת מיכאלי.

נעמי בן עמי: אפשר להתחיל הפוך אולי מהשאלות או מכל מיני דברים שהם נלווים והם לא בתחום הצגת הדברים.

ליה שמטוב: אנחנו מכירים את העבודה של נתיב במדינות חבר העמים.

ליה שמטוב: גם ידענו שיש בעיה, עכשיו אולי קצת הסתדר, בגרמניה.

ליה שמטוב: היו אצלי נציגים מגרמניה שהם קשורים לקהילה ודווקא מאוד מעוניינים אלו שהיגרו לשם מברית המועצות, הם הגיעו לפה גם לביקור, גם אם כל אחד מהם ירצה להגיע לפה ולגור פה כי יש מקרים כאלה.

ליה שמטוב: אני מקבלת עכשיו מכתבים מעולים שהגיעו לגרמניה ישירות ועכשיו הם חיים פה.

ליה שמטוב: הם אמרו שיש להם גם קשרים עם נתיב או הסוכנות.

נעמי בן עמי: הם אמרו שהם יצרו קשר עם כולם.

נעמי בן עמי: אבל בפועל הם רוצים לשמר את הקהילות בגרמניה ולשמור על הצביון היהודי.

נעמי בן עמי: וכתוצאה מזה הם היו רוצים להיפגש עם גופים שעוסקים בתחום ולבקר בארץ לכיוון חיזוק הזיקה היהודית.

ליה שמטוב: גם צריך לבדוק את המסמכים שלהם עכשיו.

ליה שמטוב: מה קורה עם גרמניה?

נעמי בן עמי: אני אתייחס לזה.

נעמי בן עמי: לפני שנתיים בדיוק, אחרי מספר חודשים של עבודה בינמשרדית.

נעמי בן עמי: יחד עם משרד החוץ והסוכנות היהודית התקבלה החלטת ממשלה שאנחנו מתחילים לעבוד בגרמניה בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית כאשר הוקמה במקביל ועדת היגוי שכללה את משרד החוץ.

נעמי בן עמי: למעשה היינו צריכים לצאת לדרך.

נעמי בן עמי: אנחנו גייסנו אפילו שליחה שהעסקנו אותה כמעט שנה פה אצלנו אחרי הכשרה.

נעמי בן עמי: מכיוון שבהחלטת הממשלה כתוב שאנחנו מתחילים לעבוד עם הסוכנות היהודית אז אנחנו הפקדנו את עצמנו בידיים הנאמנות של הסוכנות היהודית.

נעמי בן עמי: התוצאה של אותה ועדה היתה שהם אלה שיסכמו את הדברים עם הקהילה היהודית שהיא היתה גם כן שותפה באותה ועדת היגוי ויוחלט על אותם המקומות בהם אנחנו נתחיל לפעול.

נעמי בן עמי: זאת אומרת לא אנחנו באים, מתיישבים שם, ומחליטים איפה אנחנו נעבוד ואיך אנחנו נעבוד.

נעמי בן עמי: אנחנו חיכינו לאותן ההבנות עם הקהילה היהודית עד אוקטובר שנה שעברה.

נעמי בן עמי: ואז כבר היה ברור שהחלטת ממשלה כנראה לא תקוים.

נעמי בן עמי: זה הובא לידיעת מזכירות הממשלה שאנחנו עובדים איתה באופן קבוע וצמוד.

נעמי בן עמי: בכל אופן אנחנו לא התחלנו לעבוד בגרמניה משום שהיתה התנגדות של הסוכנות היהודית לכך ולמעשה זה מה שנשאר עד רגע זה.

נעמי בן עמי: לי ידוע ויותר מידוע, אנחנו בעצם כבר קיבלנו פניה רשמית ממנכ"ל ארגון הגג הפוליטי היהודי צנטרל ראט, מר סטפן קרמר, שבעצם מבין שבגרמניה יש בעיה.

נעמי בן עמי: אני לא יודעת עד כמה אתם מכירים את הבעיה הזאת.

נעמי בן עמי: הבעיה היא, קהילת גרמניה המקורית מונה כ-18 אלף איש.

נעמי בן עמי: בשנות התשעים היגרו לגרמניה מרוסיה ובעיקר מאוקראינה בסביבות 230 אלף זכאי חוק השבות.

נעמי בן עמי: הקהילות בגרמניה הן קהילות אורתודוקסיות.

נעמי בן עמי: מתוך ה-230 אלף 60% הם זכאים.

נעמי בן עמי: הם לא יהודים לפי ההלכה.

נעמי בן עמי: זאת אומרת שהם לא יכולים להיות חלק מאותן הקהילות.

נעמי בן עמי: הם מחוץ לקהילות.

נעמי בן עמי: זאת אומרת 60% מתוך 230 אלף הם בכלל לא קשורים.

נעמי בן עמי: אני לא צריכה לספר לכם שבוודאי במצב כזה אחוזי ההתבוללות הם עוד יותר גבוהים.

נעמי בן עמי: במקור לפני שנתיים בנוסף לזה שלא קוימה החלטת הממשלה שאנחנו נתחיל לעבוד בגרמניה אני חושבת שאחד הפחדים היה שאנחנו נעבוד בקרב אותם הזכאים ולא נקרב אותם לקהילות.

נעמי בן עמי: יש פה בעיה מסוימת.

נעמי בן עמי: אנחנו הזרוע הרשמית של ממשלת ישראל.

נעמי בן עמי: אנחנו לא יכולים לחזק את הקהילות היהודיות בגרמניה.

נעמי בן עמי: בוודאי שאנחנו לא היינו אמורים לעסוק שם בעידוד העלייה.

נעמי בן עמי: זה סוכם גם במסגרת היחסים הבילטרלים בין שתי המדינות.

נעמי בן עמי: יחד עם זאת אי אפשר גם להגיד באופן רשמי שאנחנו באים על מנת לחזק את הקהילות.

נעמי בן עמי: זה פשוט לא מתקבל על הדעת.

נעמי בן עמי: זאת אומרת כאן היה צריך למצוא איזושהי מתכונת נכונה לשיתוף פעולה יחד עם הקהילות המקוריות, יחד עם אותם ארגוני גג, יש שניים בגרמניה, וזה ארגון הגג הפוליטי צנטרל ראט והשני זה הצה וה אס טה שזה ארגון סעד שמקבל יותר סיוע, חינוך גם בסוגיות האלה.

נעמי בן עמי: בשבוע שעבר היה אצלנו המנכ"ל וכפי שאני הבנתי הם מודעים כעת היטב לבעיה הזאת הרבה יותר ממה שזה היה.

נעמי בן עמי: יש להם חשש גדול שאותם הזכאים ישתלטו להם על הקהילות.

נעמי בן עמי: יש להם בעיה בבחירות עכשיו.

נעמי בן עמי: כל פעם שיש בחירות אז כמובן שהם נלחמים נגד אותם יוצאי ברית המועצות לשעבר אבל כל פעם זה יותר קשה ויותר קשה.

נעמי בן עמי: הם מבינים שאם הם לא יחבקו אותם, אם לא יצרפו אותם בדרך זו או אחרת אז זה בעצם פצצה מתקתקת מבחינת הקהילות עצמן.

נעמי בן עמי: זה המצב כרגע.

נעמי בן עמי: אנחנו עכשיו נצטרך באמת לשקול האם אנחנו בכל זאת נתחיל לעבוד שם.

נעמי בן עמי: אם כן אנחנו כבר נבקש פניה רשמית כמובן ונראה באיזו דרך לעשות את זה.

נעמי בן עמי: אבל כרגע זה המצב נכון לרגע זה.

נעמי בן עמי: זה נתון ממש חדש משבוע שעבר.

רוברט טיבייב: נתיב עובד במסגרת השגרירות?

נעמי בן עמי: כן.

רוברט טיבייב: בכמה מדינות קיימת פעילות של נתיב?

נעמי בן עמי: נתיב חי כל הזמן.

רוברט טיבייב: ממה ששמעתי בגרמניה הוא לא חי.

נעמי בן עמי: לגרמניה הוא לא נכנס אז הוא לא יכול לחיות.

נעמי בן עמי: מה שכן לצערנו הרב לא היה צורך להיכנס לגרמניה אם הסוכנות היהודית היתה פועלת בגרמניה.

נעמי בן עמי: הבעיה שהסוכנות היהודית קיימת בגרמניה בתור גוף מת.

נעמי בן עמי: זה לצערנו הרב ולא מקדם את אותם זכאי חוק השבות שהיגרו לשם על מנת לשמר אותם כיהודים או לעודד אותם ולהביא אותם למדינת ישראל או להדק את הזיקה שלהם לפחות למדינת ישראל.

נעמי בן עמי: אנחנו פועלים ברוסיה, אוקראינה, ביילרוס, מולדובה, אוזבקיסטן ואזרבייגאן, שם אנחנו יושבים פיזית בתוך שגרירויות עם פרישה נוספת של מרכזי תרבות.

נעמי בן עמי: הפרישה שלנו היא יותר רחבה מאשר של שגרירויות כפי שגם סיפרתי בוועדה.

נעמי בן עמי: בנוסף לזה אנחנו מכסים את הבלטיות, גיאורגיה, ארמניה.

נעמי בן עמי: 5

רוברט טיבייב: איך מכסים אותם?

נעמי בן עמי: על ידי נסיעות לאותם המקומות.

רוברט טיבייב: דרך איזה שגרירות?

נעמי בן עמי: בלטיות, אנחנו מכסים מביילרוס, גיאורגיה וארמניה מאזרבייאג'ן, וטורקמנסטן, טג'יקיסטן, קירגיסטן וקזחסטן מאוזבקיסטן.

רוברט טיבייב: בן אדם שרוצה לעלות לארץ דובר רוסית צריך לעבור את הקונסול, בן אדם שרוצה לעלות מטלין?

נעמי בן עמי: לא.

נעמי בן עמי: טלין מכוסה על ידי סנט פרטרבורג.

רוברט טיבייב: בן אדם שיושב בטלין ורוצה לעלות לארץ ישראל הוא צריך לנסוע לסנט פטרבורג בשביל להיפגש עם הקונסול?

נעמי בן עמי: לא.

נעמי בן עמי: הוא לא צריך לנסוע לשום מקום הקונסול בא אליו.

רוברט טיבייב: אין קונסוליה בטלין?

נעמי בן עמי: לא.

אברהם מיכאלי: תוך כמה סיבובים הוא מגיע לשם?

אברהם מיכאלי: פעם בחודש?

נעמי בן עמי: לא.

נעמי בן עמי: הוא לא מגיע פעם בחודש.

נעמי בן עמי: אני אגיד לך את האמת אני פתחתי את השגרירות בריגה שבעצם היתה גם אמונה על טלין והקהילה היהודית בטלין היא רק גדלה מאז.

נעמי בן עמי: זה היה בין 92 ל-94.

נעמי בן עמי: אני לא חושבת שהעלייה משם היא משהו שאנחנו יכולים להתגאות בה.

נעמי בן עמי: ספציפית טלין.

רוברט טיבייב: סתם זרקתי טלין.

חנן אחיטוב: במקרה הטוב זה בין 5 ל-6 אנשים בשנה מטלין.

חנן אחיטוב: במקרה הטוב.

אברהם מיכאלי: וטיבליסי?

נעמי בן עמי: טיבליסי העלתה אותנו לכותרות השנה.

חנן אחיטוב: יש קונסול נייד שמגיע לפי הצורך לכל המקומות.

רוברט טיבייב: מה התפקיד בדיוק של קונסול של נתיב?

חנן אחיטוב: התפקיד של קונסול של נתיב כאשר הוא מגיע לכל מקום אליו הוא נדרש להגיע ומותר לו גם להגיע כי אנחנו הרי גם עובדים לפי האישורים.

חנן אחיטוב: אנחנו לא יכולים להסתובב, לתקוע יתד בכל מקום, ולהנפיק אשרות.

חנן אחיטוב: יש לנו מקומות קבועים שאנחנו מגיעים לשם.

חנן אחיטוב: מגיע אליו בן אדם שרוצה לעלות לארץ.

חנן אחיטוב: אני מתכוון לזכאי חוק השבות.

חנן אחיטוב: הוא יושב מולו, בודק את המסמכים שלו ואם אכן המסמכים בסדר והוא מגיע למסקנה שהאיש זכאי אזי הוא מקבל אשרת עלייה ועולה לארץ.

רוברט טיבייב: בזמנים שהייתי יושב ראש קרן תחייה התעסקתי עם הויזות, עם כל מיני מסמכים.

חנן אחיטוב: אתה לא התעסקת עם הויזות.

חנן אחיטוב: אתה התעסקת עם דרישות עלייה.

חנן אחיטוב: זה ההבדל בין דרישות עלייה שבזמנו היו נהוגות בברית המועצות לבין אשרה שזאת ויזה שאנחנו שמים בתוך הדרכון אחרי שהבן אדם זכאי עלייה ומקבל אישור מאיתנו.

חנן אחיטוב: דרישות עלייה שהיו נהוגות בזמנו בברית המועצות בעצם זה נגמר.

רוברט טיבייב: ואחר כך בא אלינו יעקב בר שמעון קונסול באזרבייג'אן שלנו להחתים.

רוברט טיבייב: הוא היה קונסול של נתיב?

חנן אחיטוב: כן.

חנן אחיטוב: כן.

חנן אחיטוב: רק קונסול של נתיב.

אברהם מיכאלי: השגרירות לא מתעסקת עם זה.

חנן אחיטוב: לא.

חנן אחיטוב: לא.

חנן אחיטוב: תבינו.

חנן אחיטוב: הקונסול הוא זה שמנפיק אשרות עליה.

רוברט טיבייב: ובגרמניה איך העסק עובד?

חנן אחיטוב: בגרמניה צריך להחליט.

רוברט טיבייב: בן אדם רוצה לעלות מגרמניה.

חנן אחיטוב: מעט מאוד.

חנן אחיטוב: יוצאי חבר המדינות שנמצאים בגרמניה, אנחנו מטפלים רק ביוצאי חבר המדינות.

חנן אחיטוב: אם הוא נמצא בגרמניה והוא רוצה לעלות לארץ הוא צריך לשלוח אלינו את המסמכים שלו.

חנן אחיטוב: אלינו לנתיב באמצעות נציג של הסוכנות.

חנן אחיטוב: הוא אוסף את המסמכים, מעביר אלינו.

רוברט טיבייב: זאת אומרת נציג של הסוכנות כבר עושה את ההפרדה?

רוברט טיבייב: זה דובר רוסית, זה לא דובר רוסית.

חנן אחיטוב: הוא לא עושה את ההפרדה.

חנן אחיטוב: נגיד יש שם נציג של הסוכנות.

חנן אחיטוב: יש נציגי הסוכנות.

חנן אחיטוב: אבל אם רבינוביץ או מטייב שגרים נכון להיום בגרמניה בכל מקום יגיעו לנציג של הסוכנות, יגישו לו את המסמכים, הוא ימלא שם את השאלון שלנו.

חנן אחיטוב: השאלון הזה עם המסמכים מגיע אלינו.

חנן אחיטוב: אנחנו בודקים את זה.

חנן אחיטוב: מעבירים את התשובה שלנו לאותו נציג.

חנן אחיטוב: הוא הולך אחר כך לשגרירות והקונסול המקומי מנפיק את האשרה או לא מנפיק אשרה.

רוברט טיבייב: רבינוביץ צריך להגיד מראש שהוא מחבר העמים?

חנן אחיטוב: רבינוביץ לא צריך.

חנן אחיטוב: ברור עם רבינוביץ מאיפה הוא.

רוברט טיבייב: אם הוא החליף את השם להנס מילר?

חנן אחיטוב: לא.

חנן אחיטוב: אם הוא החליף הוא לא ירצה לעלות.

אלבי מלכה: אבל בטפסים הוא רושם.

רוברט טיבייב: מי עושה את האבחנה?

חנן אחיטוב: הנציג של הסוכנות.

רוברט טיבייב: נציג של הסוכנות עושה את האבחנה, מעביר את המסמכים לנתיב או ממשיך הלאה?

חנן אחיטוב: או ממשיך הלאה לאן שהוא ממשיך.

רוברט טיבייב: בשגרירות?

חנן אחיטוב: כנראה.

רוברט טיבייב: אתם לא יודעים?

חנן אחיטוב: לא.

מלה תבורי: בסך הכול מתחילת שנת 2000 היו כ-235 כאלה שעלו מגרמניה יוצאי חבר המדינות.

רוברט טיבייב: ומצרפת, איטליה, ספרד, יש המון מדינות.

רוברט טיבייב: יש כאלה.

חנן אחיטוב: בודדים.

חנן אחיטוב: אני לא מדבר על כלל האוכלוסייה.

חנן אחיטוב: אני מדבר על יוצאי חבר המדינות.

חנן אחיטוב: נגיד הוא יושב בספרד במקום טוב ופתאום הוא רוצה לעלות.

חנן אחיטוב: אז אם יש שם נציג של הסוכנות הוא יעביר אליו את המסמכים.

חנן אחיטוב: אם לא הוא יגיע לארץ, יפנה למשרדנו פה, ויש מצב של שינוי מעמד שגם זה מאוד שכיח פה אצלנו.

חנן אחיטוב: שינוי מעמד.

חנן אחיטוב: כלומר הולך למשרד הפנים, לוקח שאלון שלנו, ממלא אותו, שולח אלינו, אנחנו מזמינים אותו אלינו, בודקים את המסמכים, שוב אותו תהליך, ואז אנחנו כותבים למשרד הפנים.

רוברט טיבייב: אתם מתעסקים רק עם יוצאי חבר העמים?

חנן אחיטוב: בלבד.

חנן אחיטוב: נכון להיום כן.

חנן אחיטוב: ומזרח אירופה.

חנן אחיטוב: הכול במזרח אירופה.

חנן אחיטוב: כל מה שהיה פעם שייך לגוש הסובייטי אנחנו מטפלים בו.

רוברט טיבייב: זה לא משנה איפה הוא גר נכון להיום?

חנן אחיטוב: נכון להיום.

חנן אחיטוב: (סיור)

עירית כפיר: שמי עירית.

עירית כפיר: אני אחראית על הפיתוח.

עירית כפיר: אנחנו עוסקים בכל נושא התוכן של הפעילויות.

עירית כפיר: חלוקה לפי גילאים, קבוצות תוכן, קבוצות עניין.

עירית כפיר: אני אעבור ככה במהירות על יעדי תחום פיתוח.

עירית כפיר: לפתח תוכניות לקידום עלייה וזיקה ישראלית.

עירית כפיר: קשר עם קהלי יעד בגילאי 18 עד 28.

עירית כפיר: זו קבוצת הגיל שהשנה נתנו הרבה מאוד תשומת לב ייחודית לענות על הצרכים המיוחדים.

עירית כפיר: מתוך ידיעה שהיום גם כללי היעד שלנו באמת מוכוונים לתרומה האישית.

עירית כפיר: מה יוצא לי מזה?

עירית כפיר: אני מכוון את עצמי אם זה למידת הזיקה ועד כדי עלייה.

עירית כפיר: לספק מענה למרכזים שלנו בתחום ההדרכה, תוכן ואירועים מיוחדים.

עירית כפיר: נגיע לזה בהמשך.

עירית כפיר: לקיים מעקב ובקרה אחר התנהלות תוכניות בשטח.

עירית כפיר: לקדם פעילות שיווק ופרסום במסגרת פעילות המרכזים.

עירית כפיר: לקדם ולפתח שיתופי פעולה פנים וחוץ ארגוניים.

עירית כפיר: זה תחום שגם השנה עסקנו בו רבות.

עירית כפיר: גם עם גופים בארץ וגם עם גופים בחוץ לארץ.

עירית כפיר: באמת מתוך מקום להגיע לכל ישות כזאת מוסדית שהיא המובילה בתחום הפרופסיונאלי שלה.

עירית כפיר: אם אנחנו עוסקים למשל בהנצחת זיכרון השואה אז אנחנו עובדים עם יד ושם על מנת שהלמידה תהיה באמת מהמקום הכי נכון והכי ראוי.

עירית כפיר: תחומי הפעילות.

עירית כפיר: יש כאן הפרדה בין תחומים שהם פרויקטים ואירועים רבי משתתפים שהם באמת באים לרכז קהלי יעד מספקטרום גדול של גילאים, תחומי עניין, תחומי עיסוק.

עירית כפיר: אנחנו בדרך כלל מתחברים לפסטיבלים, לירידים בינלאומיים שמתקיימים על אדמת חב"מ ומדינת ישראל.

עירית כפיר: מדינת ישראל עם היכולות שלה החדשניות, העכשוויות.

עירית כפיר: לכל פסטיבל או יריד כזה, אפשר להשתמש בדוגמאות, ירידים להשכלה גבוהה, פסטיבלים של מוסיקה, של תערוכות.

עירית כפיר: אנחנו משתדלים להיות בכל אירוע בינלאומי כזה, להביא את מדינת ישראל לתוך הפסטיבל.

עירית כפיר: האירועים האלה זוכים להדים מאוד מרכזיים.

עירית כפיר: מאוד חשוב שמדינת ישראל תעמוד שם לצד מדינות אירופה.

עירית כפיר: אנחנו עושים את זה גם באהבה וגם באופן מאוד מקצועי.

עירית כפיר: תערוכות שמצוינות כאן זה תערוכות שאנחנו מוציאים מהארץ, מכאן שמסמלות את מדינת ישראל.

עירית כפיר: השנה עשינו תערוכות בסימול מאה שנה לעיר תל אביב.

עירית כפיר: תערוכות שאנחנו מעצמנו יזמנו, צילמנו, שלחנו לשטח.

עירית כפיר: התערוכות עדיין מסתובבות בסבב.

עירית כפיר: זכו לאהדה ולהרבה מאוד עניין.

עירית כפיר: בהרה מאוד תחומים אנחנו משתדלים להוציא תערוכות שכמובן מייצגות את ההוויה החברתית התרבותית של מדינת ישראל.

אברהם מיכאלי: האם מתייחסים אליכם כמו שגרירות או משהו כזה או שאתם צריכים להתחבא?

נעמי בן עמי: אנחנו ממש לא מתחבאים.

עירית כפיר: האירועים הגדולים האלה מגיעים אליהם קהלי יעד רבים מאוד.

עירית כפיר: במאות ואלפים.

עירית כפיר: כי הם ירידים שהיוזמה היא מקומית ובהם מציגות מדינות אירופה ומדינת ישראל.

עירית כפיר: זה נותן חשיפה מאוד גדולה ליכולות ודרכי הפעילות שלנו פה במדינת ישראל.

עירית כפיר: משם אנחנו מקבלים הרבה מאוד קהלי יעד חדשים.

עירית כפיר: ומאוד חשוב לנו לייצג את מדינת ישראל ולהגיע לעוד ועוד קהלי יעד חדשים.

עירית כפיר: נושא של נציגים ומרצים.

עירית כפיר: זאת פעילות מאוד ייחודית.

עירית כפיר: אנחנו ביוזמות שלנו שולחים אנשי רוח, מדע, השכלה, כל תחומי החיים שלנו במדינת ישראל בדרך כלל שיש להם איזושהי ייחודיות, מובילי תוכן ועניין, משתדלים מאוד שהם יהיו כאלה שעשו עלייה וגם הגשימו יפה את תחום העיסוק שלהם.

עירית כפיר: אנחנו שולחים אותם לסמינרים, למפגשים רבים מאוד בתוך אוניברסיטאות עם הרבה מאוד סטודנטים, שזה מתחבר אחר כך לפעילות שלנו עם נוער וצעירים.

עירית כפיר: הם חלק מתוך יריד ספרים בינלאומי.

עירית כפיר: אנחנו בחודש הבא ממש בתחילת ספטמבר יריד ספרים בינלאומי במוסקבה שזה אירוע רב משתתפים בקנה מידה שלנו כאן בישראל קצת קשה להכיר את הנוכחות הגבוהה הזאת.

עירית כפיר: נשלחים שלושה סופרים שמספרים על הכתיבה בישראל, על הספרות, על התרבות.

עירית כפיר: זה נותן הד ציבורי.

עירית כפיר: חשיפה מאוד יפה בכלי התקשורת, ברדיו, בטלוויזיה, מסיבות עיתונאים.

עירית כפיר: וזה נוגע לא רק לנוכחים בתוך היריד אלא גם לבתי האב בכלל בתפוצה.

עירית כפיר: גם כתיבה ברוסית וגם בעברית וגם הכתיבה בעברית שמתורגמת לרוסית.

עירית כפיר: היריד הוא מאורגן מקומית.

עירית כפיר: זוכה להרבה מאוד עניין, חשיפה מאוד גדולה.

עירית כפיר: ימי ישראל זה יוזמות שלנו שאנחנו יוזמים להביא את מדינת ישראל כמעט לכל מקום.

עירית כפיר: השליחים שלנו יוצאים לשטח, למרחבים העצומים האלה, בעיקר לאוניברסיטאות ששם יש הרבה מאוד קהל יעד וקבוצות הגיל החשובות.

עירית כפיר: מביאים את מדינת ישראל אם זה דרך התרבות או דרך האמנות, או דרך מדע הייטק, כל אותם תחומים שישראל יש לה יכולות מאוד גבוהות.

עירית כפיר: אנחנו לא מצפים שיבואו אלינו אלא יוצאים הרבה מאוד למרחב העצום הזה בפריפריות.

אברהם מיכאלי: אם את רוצה לקיים פעילות באוניברסיטה, מישהו מאפשר לך את זה?

עירית כפיר: כן.

עירית כפיר: זו מערכת שעושים הרבה מאוד הכנה מראש.

עירית כפיר: באמת אי אפשר להיכנס לאוניברסיטה ולהחליט היום יש יום ישראל בהפסקה הגדולה.

עירית כפיר: זה לא עובד כך.

עירית כפיר: זה הרבה מאוד קשרים של השליחים שלנו שמתבססים על עבודה שנבנית לאט לאט עם קשרי אמון ובאמת עם הבנות שמאפשרים לנו להעביר את התוכן.

עירית כפיר: כרגע אנחנו ב-20 אוניברסיטאות שפיתחנו שם את לימודי השפה העברית כאשר זה פעילות של נתיב.

עירית כפיר: זה איזשהו כלי פעם אחת בשביל מדינת ישראל לעסוק בהקניית השפה וזה גם משרת את אותו רקטור באוניברסיטה שאחר כך מאפשר לעשות את כל אותה פעילות שלנו.

אברהם מיכאלי: יש שיתוף פעולה עם חפציבה וארגונים אחרים?

נעמי בן עמי: בעיקרון יש שיתוף פעולה בשטח בין כל הארגונים.

נעמי בן עמי: ספציפית לגבי אותה פעילות באוניברסיטאות.

רוברט טיבייב: אתם משתפים פעולה עם חב"ד?

נעמי בן עמי: אנחנו משתפים פעולה.

נעמי בן עמי: הרב זליג אשכנזי הרב של חב"ד.

נעמי בן עמי: אל תבין אותי לא נכון.

נעמי בן עמי: אני לא נותנת פה דין וחשבון לא על פעילות נתיב ולא על הפעילות האישית שלי.

נעמי בן עמי: אני לא מתנצלת ולא צריכה להתנצל.

נעמי בן עמי: קצת תמוה בעיני האופן שבו אתה שואל.

נעמי בן עמי: אני הייתי שגרירת ישראל באוקראינה ואם נורא מעניין אותך שיתופי פעולה שלי עם תנועת חב"ד אז אני חושבת שאין רב שלא מכיר אותי.

עירית כפיר: יש כאן עוד פעילות שהיתה השנה מאוד מבורכת ואנחנו נמשיך איתה, זה הנושא של יזמות עסקית.

עירית כפיר: אנחנו מנסים לאתר את הצרכים האישיים.

עירית כפיר: היום הפרט בוחן את עצמו דרך היכולת שלו להתחבר למדינת ישראל ולהגיע לאותה תובנה שהוא מוצא את ישראל כמקום ראוי לחיות בו.

עירית כפיר: הנושא של העיסוק ביזמות פרטיות עסקיות ולא משנה עכשיו באיזה תחום עסקי מבחינות ומבדיקות שעשינו בשטח היה מאוד מעניין.

עירית כפיר: חברנו עם העמותה ליזמות עסקית פה במדינת ישראל שהיא המובילה בתחום התוכן והחיבור של יזמות עסקית במדינת ישראל והשתלמו כבר קרוב ל-400 יזמים שלמדו איך אפשר להעתיק את העסק שלהם משם פה למדינת ישראל בהיבט החוקי והכלכלי.

עירית כפיר: זה פרויקט שתופס תאוצה.

עירית כפיר: ישבתי עם ראש הלל שהוא אגודת הסטודנטים המקומית.

עירית כפיר: יש התעניינות בקרב סטודנטים שהולכים לקראת יזמות עסקית.

נעמי בן עמי: רק תזכירי שאחר כך גם יש את המשך היחסים עם אותם אלה שהדריכו אותם במהלך הקורסים ועכשיו אנחנו מנסים לעשות פרויקט נוסף עם משרד הקליטה על מנת לאפשר לאותם אלה שיחליטו לעלות לישראל לאפשר להם קורס משודרג יותר כבר בישראל.

עירית כפיר: פעילויות שתפסו מקום מאוד מרכזי בקרב נוער והצעירים.

עירית כפיר: אלה קבוצות הגיל שמצד אחד לא לקחו החלטות קבועות לחיים שלהם.

עירית כפיר: הם בתהליך למידה.

עירית כפיר: אנחנו רואים סוג של מנהיגות מתפתחת וגם פוטנציאל שהוא יכול להיות בשל יותר לעלייה.

עירית כפיר: מצד אחד הם לא קבועים במדינות שהם חיים בהם.

עירית כפיר: מצד שני הם כבר משתחררים מהחלטות הורים.

עירית כפיר: פרויקט שהוא ייחודי והוא מכונן זה פרויקט הצופים.

עירית כפיר: אנחנו בהחלטת ממשלה לקראת סוף שנה שעברה החלטנו להביא את תנועת הצופים העבריים לחב"מ כאשר התחלנו לעסוק בהטמעה של כל התהליך הזה באוקראינה מהטעם שיותר קל שם לפעול בגלל צורת המשטר.

עירית כפיר: כל התהליך הזה היה ארוך עם קבוצות מיקוד, עם הורים ובאמת בחנו מה הילד עושה בשעות הפנאי, מה מידת העניין שלו להיחשף לתנועת הצופים העבריים ששמה לה למטרה את הנושא של מדינת ישראל והציונות.

עירית כפיר: זה נתפס יפה.

עירית כפיר: ממש שבוע שעבר השלמנו כאן סמינר מנהיגות ציונית שנכחו בו 70 משתתפים כאשר כבר הרחבנו את זה לרוסיה, אסיה, קוקז וביילרוס.

עירית כפיר: באוקראינה בקייב ובקישנב יש כבר פעילות.

עירית כפיר: במהלך השנה התחילו לגייס חניכים.

עירית כפיר: זה בתוך בתי הספר יחד עם מנהלי הספר בשיתוף ההורים.

עירית כפיר: מחפשים גם ההורים וגם הילדים שעות פעילות פנאי שבאות ממקום של ערכיות.

עירית כפיר: אנחנו נתחיל גם ברוסיה.

אברהם מיכאלי: איך ההורים מגיבים לזה?

נעמי בן עמי: ההורים מגיבים טוב.

נעמי בן עמי: נעשה גם תיאום ציפיות עם ההורים.

נעמי בן עמי: להורים זה מבטיח פעילות חיובית בשעות הפנאי.

עירית כפיר: כרגע אנחנו בשלב יותר מתקדם באוקראינה ובמקביל מתחילים עם רוסיה.

אברהם מיכאלי: למה דווקא צופים?

נעמי בן עמי: זו התנועה היחידה שהיא א פוליטית.

עירית כפיר: מנהיגות נוער במרכזים ובמעונות הסטודנטים.

עירית כפיר: אלה קבוצות הליבה שאנחנו מנסים לרכז ולהתחיל להוציא אותם מהאדישות.

עירית כפיר: להביא אותם להתעניין בנושא של מדינת ישראל דרך פיתוח מנהיגות, דרך קבלת אחריות וגם במפגשים לא רק סביב חגי ישראל אלא מפגשים קבועים שאנחנו מקיימים איתם שעונים גם על הצרכים האישיים שלהם.

עירית כפיר: אני ברשות

עירית כפיר: כם אעבור לתגלית ולמסע.

עירית כפיר: את פרויקט תגלית אתם מכירים.

עירית כפיר: זה פרויקט עולמי.

עירית כפיר: אנחנו השנה על הפרויקט הקיים יצקנו תוכן ייחודי.

עירית כפיר: זה תמיד אותו רציונאל.

עירית כפיר: לתת איזושהי אמירה ונגיעה אישית לפרט.

עירית כפיר: לתוך הסיור של תגלית קבענו קבוצות עניין שיש להם מכנה משותף של עיסוק.

עירית כפיר: קבוצה ראשונה באה מעולם התוכן הרפואי.

עירית כפיר: רופאים, אחיות.

עירית כפיר: חשפנו את מדינת ישראל עם דגש על נושא הרפואה.

עירית כפיר: הגיעו לחדר טראומה בהדסה עין כרם.

עירית כפיר: נחל הצלחה והרבה מאוד עניין.

עירית כפיר: יש לנו שתי קבוצות נוספות.

עירית כפיר: אחת מתחום התרבות והאמנות ואחת מתחום ההייטק.

עירית כפיר: אז ההייטק היו בטכניון, נכנסו למרכז מתן בחיפה, לגוגל, לנטויז'ון.

עירית כפיר: החיבור דרך תחום העיסוק מוסיף פלטפורמה מעבר להיכרות עם מדינת ישראל.

עירית כפיר: לתגלית הוספנו את תחום העניין.

עירית כפיר: נושא של מסע.

עירית כפיר: את פרויקט מסע אתם מכירים אני מאמינה.

עירית כפיר: עשינו איזשהו סקר על בסיס מבקרי תגלית בקיץ שעבר כאן ולמדנו מה מעניין אותם.

עירית כפיר: מה חשוב להם ללמוד.

עירית כפיר: המוטו היה מנהל עסקים ושיווק בינלאומי.

עירית כפיר: זה היה עוד טרם המשבר הבינלאומי ואנחנו פיתחנו יחד עם המרכז האקדמי באריאל תוכנית יהודית בשפה הרוסית בתחום מנהל עסקים ושיווק בינלאומי.

עירית כפיר: סיימנו מחזור ראשון עם 67 משתתפים.

עירית כפיר: היו פה ממרץ עד יולי.

עירית כפיר: בשבוע הבא צפויים לנחות כאן מאה משתתפים נוספים.

עירית כפיר: כבר 19 מסלול המשך ללמידה אישית, ו-85 מגיעים למחזור בתחום של מנהל עסקים.

עירית כפיר: זה תפס תאוצה מאוד גבוהה.

עירית כפיר: כאן יש חיבור מאוד מעניין.

עירית כפיר: 4 חודשים להיות במדינת ישראל, גם ללמוד, גם לרכוש שפה, גם לסייר, גם ללמוד עושה מעבר מאוד נוח.

נעמי בן עמי: רק תסבירי במה זה שונה ממסע רגיל.

נעמי בן עמי: אנחנו מביאים קבוצות והקבוצות האלה מקבלות את כל התוספת היהודית.

נעמי בן עמי: יעודית וגם יהודית.

נעמי בן עמי: זה מה שנותן להם בעקיפין מה שהם לא קיבלו קודם.

נעמי בן עמי: כי קודם הם הובאו כסטודנטים בודדים.

נעמי בן עמי: כאן הם מקבלים תוספת מאוד נכבדה של התכנים וזה מה שגורם להם להדק את הזיקה למדינת ישראל.

נעמי בן עמי: מתוך ה-70 עשרים למעשה מתכננים את העלייה לישראל.

עירית כפיר: יש כבר ארבעה שנשארו ישר.

עירית כפיר: אחרים דרך פרויקט שכבר חיברנו דרך מנהל הסטודנטים של משרד הקליטה.

עירית כפיר: זה בתהליך מאוד מתקדם ומאפשר נחיתה רכה יותר.

עירית כפיר: במהלך כל הלמידה אנחנו מלווים את המשתתפים, מכינים אותם לקראת פרויקט שמי שחוזר לשם כבר יגויס ויעזור לנו, יהיה סוג כזה של שגריר, לספר על החוויה, בשביל להניע את המערכת.

ליה שמטוב: עם מכללת יזרעאל אתם לא משתפים פעולה?

רונן רפאל: עמק יזרעאל דיברנו.

רונן רפאל: עכו פנו אלינו.

רונן רפאל: גליל, נגב, הצענו להם.

רונן רפאל: אין שום בעיה.

רונן רפאל: כל מי שרוצה ופונה מתקבל.

רונן רפאל: יש ערך מוסף לקהילה.

אברהם מיכאלי: איך אתם בוחרים סטודנטים?

אברהם מיכאלי: באזור מסוים?

עירית כפיר: בכל האזורים.

עירית כפיר: הפרישה בכל האזורים.

עירית כפיר: עם קריטריונים מאוד מדויקים, עם תיאום ציפיות מלא, עם עבודה מאוד מדויקת.

עירית כפיר: אנחנו מחתימים אותם על חוזה של התחייבות לכל הכללים האקדמיים של מדינת ישראל.

עירית כפיר: ירידה לכל הפרטים.

עירית כפיר: המסע הייחודי הנוסף שיש כאן והוא גם ייעודי שלנו הוא בית ספר לרפואה של הטכניון בבית החולים רמב"ם.

עירית כפיר: זה מסע רפואה.

עירית כפיר: זו משימה לאומית.

עירית כפיר: כי חסרים רופאים במדינת ישראל.

עירית כפיר: אנחנו בימים האלה חורשים את כל השטח לחפש את הרופא, לא את הסטודנט שהוא לומד אלא את הרופא.

נעמי בן עמי: אם נחזור לפרויקט מסע אנחנו רואים את זה כפרויקט לאומי.

נעמי בן עמי: לאור מה שאנחנו שומעים פה.

נעמי בן עמי: אנחנו מבינים ממה נובע הקושי כי הקריטריונים לגיוס הם בנקודה מסוימת שאותו רופא נמצא בה.

נעמי בן עמי: זה לא לגמרי תואם את התהליכים בחו"ל.

נעמי בן עמי: מה שקורה ששם הוא התחיל איזושהי דרך והוא מפחד לעזוב ולצאת.

נעמי בן עמי: יכול להיות שמזה נובעת הבעיה.

עירית כפיר: יש קורס לטובת הרישוי ואחר כך יש להם עוד 5 חודשים של הסתכלות, כל אחד בתחום התמחות שלו.

אברהם מיכאלי: בשנות התשעים היתה הצפה של רופאים.

אברהם מיכאלי: עכשיו לא באים בכלל.

אברהם מיכאלי: מה השתנה?

נעמי בן עמי: מה שהשתנה שהרבה מהרופאים האלה לא נקלטו בישראל.

נעמי בן עמי: עם כל הכבוד לנו אנחנו אור לגויים אבל יחד עם זאת הגיע הזמן שאנחנו נדאג לעצמנו ואנחנו עכשיו בבעיה.

עירית כפיר: נושא של נעלה אנחנו נכנסים כבר סוף שנה זו חזרה לפרויקט נעלה בנושא של גיוס ושיווק ופרסום.

עירית כפיר: זו עבודה משותפת יחד עם מנהלת נעלה ועם הסוכנות היהודית.

עירית כפיר: ונקווה להרחיב את השורות ולהחזיר את הפרויקט לימי תפארתו ולהביא לכאן נוער שיהיה פה מגיל 14.

עירית כפיר: 90% מהנוער הזה נשאר במדינה.

עירית כפיר: כמובן מתגייס.

עירית כפיר: אלה הפרויקטים המובנים שאנחנו עובדים בהם.

עירית כפיר: יש פרויקט בבית ספר לצניחה בתל נוף.

עירית כפיר: זהו.

נעמי בן עמי: מקודם דיברנו על הגילאים.

נעמי בן עמי: מגיל 18 אנחנו עכשיו מרחיבים את זה הודות לפרויקט הצופים וזה כבר מגיל 14 משום שאנחנו התרכזנו בגילאים הבוגרים יותר.

נעמי בן עמי: לא היה מה להציע לגילאים הצעירים.

נעמי בן עמי: אבל זה לא נכון.

נעמי בן עמי: צריך פשוט להתחיל קודם.

נעמי בן עמי: גיל 18 זה כבר מאוחר.

ליה שמטוב: נעמי תגידי בבקשה, לגבי הפסטיבלים ולגבי היידיש שפיל.

ליה שמטוב: איך נתיב יכול לעזור להם אם הם רוצים להשתתף בפסטיבל ברוסיה?

נעמי בן עמי: אני לא יודעת.

נעמי בן עמי: אנחנו צריכים לבדוק אם זה עובר את ועדת המכרזים.

נעמי בן עמי: אם כן אש אנחנו נשמח מאוד.

נעמי בן עמי: כל מה שאנחנו עושים זה עובר דרך ועדת המכרזים כולל גם אותם הסופרים שנוסעים לירידים, כולל נציגים.

נעמי בן עמי: אם הם עומדים בקריטריונים של ועדת מכרזים אז אנחנו נשמח מאוד.

רוברט טיבייב: התקציב של נתיב?

רונן רפאל: התקציב של נתיב בבסיס 50 מיליון שקל.

רונן רפאל: מתוגבר בתוספות חד פעמיות.

רונן רפאל: בממשלה יש עוד 7.7 מיליון שקלים לפעילות נתיב שזה לפרויקטים יהודיים כמו נעלה ודברים נוספים.

רונן רפאל: תוספות לפרויקטים.

רונן רפאל: הערכה שלנו סדר גודל של 70 מיליון שקלים בשנה.

רוברט טיבייב: ועוד שאלה כוח אדם?

רונן רפאל: אני נוטה להגיד שזה אחד היתרונות שזה ארגון קטן.

רונן רפאל: קשה מאוד לעשות את כל היקף המשימות שאתם רואים פה.

רונן רפאל: כוח האדם זה 49 תקנים מקצה לקצה.

רונן רפאל: מראש הארגון ועד כל העובדים.

נעמי בן עמי: זה לא כולל את השליחים.

נעמי בן עמי: 19 שליחים בשטח ו-49 תקנים במקום.

נעמי בן עמי: המטה זה בארץ.

רוברט טיבייב: אפשר לקבל את החלוקה.

חנן אחיטוב: ברית המועצות לשעבר והבלטיות זה 15 מדינות.

נעמי בן עמי: צריך לקחת בחשבון שיש מקומות שיש שם שליח אחד עם בת זוג ויש שני מקומות שזה שלוחות יותר גדולות, במוסקבה ובקייב ששם יש מספר שליחים בתוך השלוחה.

נעמי בן עמי: אבל כאשר מדובר על מרכז ישראלי, זו נציגות בפני עצמה, זה שליח פלוס בן או בת זוג.

נעמי בן עמי: יש מקומות שהם יושבים בתוך השגרירות.

נעמי בן עמי: יש חוץ מזה מרכזים ישראלים.

נעמי בן עמי: מרכזי תרבות.

רונן רפאל: אנחנו ברשות

רונן רפאל: כם ניפרד מכם כי היא צריכה לנסוע לתוכנית מסע אחרת בדרום.

רונן רפאל: הצגה קצרה של אלבי שאחראי על מערכות המידע אצלנו.

רונן רפאל: אני מזכיר עוד מהפגישה הקודמת שלנו אצלכם שההערכה השמרנית שלנו היא של כמיליון זכאי עלייה באזור הזה.

רונן רפאל: חלק מזה זה לא לחכות שהם יגיעו אלינו אלא לצאת אליהם.

רונן רפאל: לפעול בפריפריה ולהגיע למרביתם ולעניין אותם בתחומי עניין כאלו או אחרים.

רונן רפאל: אלבי יציג את המערכות שתומכות אצלנו את העניין הזה בדמות מאגר ידידים שבנינו שעליו אנחנו מנסים להעלות כמה שיותר נתונים של זכאי עלייה כדי ליצור איתם קשר בלתי אמצעי, לעניין אותם בחומרים שלנו וכולי.

רונן רפאל: אלבי בבקשה.

אלבי מלכה: אני רוצה להתחיל עם ייחודיות מערכות המידע בנתיב.

אלבי מלכה: קודם כל לנתיב יש את מאגר המידע הכי גדול אודות קהל היעד.

אלבי מלכה: אנחנו מדברים החל משנות החמישים העבודה הקונסולארית השוטפת כל הפעילות שמבוצעת נכנסת לתוך מאגר מידע אחד גדול.

אלבי מלכה: אנחנו מחזיקים את מאגר המידע הגדול ביותר גם לגבי פוטנציאל העלייה.

אלבי מלכה: לא רק אלה שעלו.

אלבי מלכה: כל אלה שעדיין שם והם זכאים.

אלבי מלכה: אנחנו יודעים עליהם.

אלבי מלכה: אנחנו יכולים לפנות אליהם.

אלבי מלכה: אנחנו ארגון ממלכתי.

אלבי מלכה: ואנחנו יכולים לשתף פעולה עם עוד ארגונים ממלכתיים שיש להם מאגרי מידע כמו משרד החוץ, משרד הפנים, משרד הקליטה.

טליה אברבוך: אתם מסוכרנים עם המחשב של משרד הפנים?

אלבי מלכה: יש לנו גישה.

אלבי מלכה: הפרישה של השליחים שלנו בשטח והעבודה הצמודה עם קהל היעד הופכים את המאגר הזה למאגר חי, רלוונטי.

אלבי מלכה: הטכנולוגיה שלנו מאפשרת היום לגבי כל הקהל הפוטנציאלי לפלח מה מעניין אותו.

אלבי מלכה: וכך להגיע אליו לפי תחומי עניין, גיל, עיסוק.

אלבי מלכה: אלה שהגיעו לתהליך הקונסולארי כבר הגיעו וביקשו לעשות את הצעד של העלייה.

אלבי מלכה: אנחנו מדברים על אלה שעוד לא עשו את הצעד.

אלבי מלכה: זה לא רק המערכת הקונסולארית.

אלבי מלכה: מכל פעילות של כל המחלקות האופרטיביות אנחנו אוגרים את המידע.

אלבי מלכה: אנחנו גם קולטים באופן קבוע ממידע ממקורות אחרים כדי לטייב, כדי להוסיף, כדי לתקן.

אלבי מלכה: ממשרד הקליטה אנחנו מקבלים מידע באופן שוטף לגבי מי עלה.

אלבי מלכה: גם מארגונים יהודיים.

אלבי מלכה: אנחנו מוסיפים למאגר ידידים.

אלבי מלכה: אנחנו עושים את זה בזכות השימוש ביכולות של המאגר והפרישה שלנו בשטח בכל הפעילויות האלה.

אלבי מלכה: אם עכשיו מעניין אותנו להגיע לאוכלוסיית הרופאים, איך אנחנו מגיעים אליהם?

אלבי מלכה: בעזרת הפעילות בשטח אנחנו יכולים להגיע לאנשים שלא נחשפו לישראל.

אלבי מלכה: לדוגמה משרד הקליטה.

אלבי מלכה: משרד הקליטה יכול לקבל מאיתנו מידע מקדים לגבי כל אלה שעומדים לעלות לארץ.

אלבי מלכה: מה הגילאים שלהם?

אלבי מלכה: מה המקצועות שלהם?

אלבי מלכה: מאיפה הם באים?

אלבי מלכה: אם יש להם קרובים?

אלבי מלכה: הוא יכול לקבל את המידע הזה מראש ולהתכונן לקליטה יותר טובה.

אלבי מלכה: אם למשרד הקליטה יש איזושהי תוכנית שהוא יוצא לשיפור הקליטה להקל על אותם עולים צריך להביא את זה שהם ידעו.

חנן אחיטוב: אדם שמגיע לקונסוליה ממלא שאלון.

חנן אחיטוב: יש מלא מידע לגבי עיסוקים, קרובי משפחה שלו.

חנן אחיטוב: כל הדברים האלו אנחנו מסוגלים לספק כמובן לגורמים ממלכתיים.

חנן אחיטוב: אנחנו מחויבים לפי חוק השבות.

אלבי מלכה: אם נדבר על משרד רוה"מ, משרד החוץ, שירות הביטחון.

אלבי מלכה: העבודה של מידע ומחקר מספקת הרבה פעמים הערכות מצב לגבי הלך הרוח.

אלבי מלכה: אני אעבור לתחום הקונסולארי.

אלבי מלכה: יום אחד יום אחרי שעשינו את החיבור למשרד הקליטה כבר אחד השליחים ישר הגיב ואמר בזכות הקישור באתי להנפיק אשרה למישהו.

אלבי מלכה: בדקתי אותו, השתכנעתי.

אלבי מלכה: אני רואה איזשהו רישום במשרד הקליטה.

אלבי מלכה: אני הולך למחשבים במשרד החוץ.

אלבי מלכה: אני רואה שהוא כבר עלה ב-95.

אלבי מלכה: פשוט מנסה לעשות עוד סיבוב.

אלבי מלכה: מאגר ידידים זאת המערכת שמאפשרת לנו לרכז נתונים בסיסיים אודות פוטנציאל זכאי עליה בכל אזור על מנת להרחיב את מעגל הפעילות ושימור הקשר.

אלבי מלכה: בעזרת התוכנה שנתנו לכל המרכזים והשלוחות הם יכולים בכל הפעילויות הם עושים לרשום פרטים אישיים של האנשים שמשתתפים.

אלבי מלכה: הם מבקשים מהם המלצות מי עוד יכול להתעניין בפעילות של המרכז הישראלי וכך אנחנו מגיעים לעוד אנשים.

אלבי מלכה: התוכנה הזאת מאפשרת לנו לשמור איתם על קשר שוטף.

אלבי מלכה: זו התוכנה שיועדה בעיקר לשמש את השטח בשוטף.

אלבי מלכה: הקטע הטכנולוגי זה הקטע הפשוט פה.

אלבי מלכה: זה תהליך שאפשרי רק בעזרת הפרישה ועבודה מאוד קשה עם קהל היעד כי יש חשש למסור נתונים אישיים.

אלבי מלכה: רק ביצירת האמון אנחנו משלימים את הנתונים.

אלבי מלכה: אנחנו מפרסמים את תוכניות המרכז, אנחנו מזמינים אותם לאירועים.

אלבי מלכה: אנחנו משלימים נתונים לאורך זמן אחרי שנוצר אמון.

אברהם מיכאלי: אתם נעזרים בג'וינט?

אברהם מיכאלי: בסוכנות היהודית?

אברהם מיכאלי: נפש בנפש?

אלבי מלכה: לא תמיד אנחנו מקבלים שיתוף פעולה.

אלבי מלכה: במאגר ידידים אנחנו כן מקבלים נתונים.

נעמי בן עמי: בעיקרון צריך לקחת בחשבון שהארגונים פועלים בשטח לא ששים לשתף במאגר הנתונים שלהם.

נעמי בן עמי: אני מדברת ספציפית על הג'וינט.

נעמי בן עמי: אנחנו לא אמורים להפריע לג'וינט.

נעמי בן עמי: המטרה שלהם היא שימור הקהילות במקום ושלנו היא הקשר למדינת ישראל.

אלבי מלכה: אנחנו אוגרים מידע לפי תחומי עיסוק, פילוג לפי גיל.

נעמי בן עמי: למעשה אנחנו ניסינו להשלים את אותם הדברים, להרחיב באותם הפרויקטים והדברים הייחודיים שלנו מעבר למה שאנחנו יכולים להציג בועדת עלייה וקליטה.

נעמי בן עמי: אי אפשר להגיד שמיצינו את הכל.

נעמי בן עמי: בכל אופן ניסינו.

נעמי בן עמי: אנחנו מתוקף תפקדינו כזרוע רשמית של ממשלת ישראל משתפים פעולה עם כל הארגונים, מקומיים ובינלאומיים.

נעמי בן עמי: אנחנו פתוחים לשיתופי פעולה עם כולם.

נעמי בן עמי: שיתוף הפעולה עם הסוכנות התהדק בגלל נתן שרנסקי.

נעמי בן עמי: אנחנו משתפים פעולה עם משרד הקליטה.

נעמי בן עמי: שמנו דגש על רופאים ויזמות עסקית.

ליה שמטוב: איך הוועדה שלנו יכולה לסייע לבקר במדינות חבר העמים בעזרת נתיב ובעזרת הכנסת?

נעמי בן עמי: אנחנו נשמח מאוד אם אתם תבקרו בשטח.

נעמי בן עמי: אנחנו נשמח מאוד לסייע.

נעמי בן עמי: בניגוד לעבר שיכולנו להציע לחברי כנסת נסיעות אנחנו עכשיו מוגבלים.

ליה שמטוב: בואו נסיים.

ליה שמטוב: הגענו לפה ומארחים אותנו יפה מאוד.

ליה שמטוב: הסבירו לנו.

ליה שמטוב: אנחנו מודים לך מאוד ולכל הצוות שלך ונשתף פעולה.