ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 26, 2009-07-22 09:30

ליה שמטוב: בוקר טוב לכולם.

ליה שמטוב: אני מברכת את כל המשתתפים שהיום נמצאים פה בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: גם אני רוצה לברך את נציגי העולים החדשים שהגיעו לפני יומיים לארץ.

ליה שמטוב: ברוכים הבאים לישראל.

ליה שמטוב: אני רוצה לאחל לכל העולים שמגיעים עכשיו ולכל העולים שהגיעו קליטה מהירה, טובה, ואנחנו כמה שנוכל נסייע להם.

ליה שמטוב: יושב ראש הסוכנות היהודית נתן שרנסקי פנה עלי בבקשה לארח פה את העולים החדשים שהגיעו מצרפת.

ליה שמטוב: אני בהזדמנות זו רוצה לברך אותו פעם נוספת על התפקיד שלו, על העשייה שלו.

ליה שמטוב: הפרויקט הזה שהוא במשותף עם הסוכנות היהודית וקרן עמי שבראשותו עומד פייר בסנינו, הפרויקט הזה הוא מבורך במטרה לעודד את העלייה מצרפת וכדי לראות איך אפשר לאפשר ולשפר את קליטת העולים מצרפת.

ליה שמטוב: פה נמצאים נציגי הסוכנות היהודית וגם נציגי משרד הקליטה וגם נציגי המשרדים הרלוונטיים האחרים.

ליה שמטוב: היום אנחנו רוצים לשמוע על הקליטה של העולים החדשים מצרפת, איך קולטים אותם, איך מסייעים להם, איפה הם נמצאים היום, מה קורה בעתיד, מה קורה אחרי שנה, שנתיים, איפה הם נקלטים, איפה הם אוהבים יותר להיקלט, אולי אפשר למצוא פתרונות בעתיד ולחשוב גם על ערי פריפריה וזה אנחנו נשמע היום בישיבת הוועדה.

ליה שמטוב: קודם כל לפני שאנחנו נתחיל אני מבקשת מכל הנוכחים, מי שהים משתתף בדיון להציג את שמכם לפרוטוקול.

ליה שמטוב: הישיבה מתנהלת בשפה העברית.

ליה שמטוב: מי שלא מבין אז אני אבקש לתרגם לצרפתית.

ליה שמטוב: בבקשה אני מבקשת מפייר בסנינו להציג את דבריו.

פייר בסנינו: אני אדבר בצרפתית.

פייר בסנינו: שמי פייר בסנינו.

פייר בסנינו: אני המייסד של עמי ונשיא של פון סוסיאל שהוא ארגון הגג של קהילת יהודי צרפת.

פייר בסנינו: אני מצטער שאני לא מדבר עברית כך שאני לא מבין עברית.

פייר בסנינו: לכבוד הוא לי ולעונג הוא לי להיות כאן בכנסת הבוקר.

פייר בסנינו: רציתי לומר לך גברתי יושבת הראש שזו הזדמנות חשובה בשבילנו להחליף מספר מילים איתך ולומר לך כיצד ביום החשוב הזה מלווים אותנו עולים חדשים מצרפת.

פייר בסנינו: מזה 5 שנים שהקמנו את קרן עמי במטרה ללוות את קליטתם המוצלחת של יהודי צרפת בארץ וכל הזדמנות חדשה, כל תוכנית כזו מבחינתנו היא מרגשת במיוחד.

פייר בסנינו: זה מזל גדול לקהילת יהודי צרפת לשתף פעולה באופן מאוד קרוב עם הסוכנות היהודית כדי לחלוק ביחד חשיבה מעמיקה בנושא הזה.

פייר בסנינו: עליית יהודי צרפת כידוע לכם היא עלייה של בחירה, עלייה איכותית שבאה במטרה להגשים חלום אידיאולוגי בארץ.

פייר בסנינו: אנחנו יכולים להגיד שבהחלט אנחנו מביאים לכאן את הבנים הכי טובים שלנו, יהודים שהתחנכו גם על ערכים ציוניים, גם על ערכים יהודיים בתוך הקהילה היהודית בצרפת ובהחלט כבוד גדול.

פייר בסנינו: בהחלט זה פרי עבודה שלנו של מאמץ גדול בחינוך היהודי.

פייר בסנינו: עלייה לא צריכה להיות כאמור עלייה של בריחה אלא בהחלט עלייה של בחירה, של פתיחות וזו העבודה שלנו.

פייר בסנינו: זה כבר שישים שנה אחרי השואה, הקהילה היהודית מנסה להתארגן כדי לפתח ערכים של תרבות, של חינוך, של זהות יהודית.

פייר בסנינו: אנחנו יכולים לעשות את זאת רק בזכות מדינת ישראל.

פייר בסנינו: כבר שישים שנה אנחנו בעצם ניסינו להביא את תרומתנו לחיזוקה של מדינת ישראל.

פייר בסנינו: אז כמו בסיפור של אב ובן בצניעות אנחנו יכולים להגיד כמו כל הקהילות היהודיות שתפקדנו בתקופה מסוימת גם בתמיכה כלכלית, גם בהבאת העולים בתפקיד של האבא שתמך ועזר למדינת ישראל.

פייר בסנינו: היום בהחלט אפשר להגיד שהאבא אולי עייף והבן יותר חזק.

פייר בסנינו: לכן אני חושב שהבן היום יכול בחייו לעזור לאב.

פייר בסנינו: כאן אנחנו מדברים על עלייה וקליטה בוועדה זו, אך לפני שמגיעים לעלייה ולקליטה צריכים לדבר על עזרה לקהילה היהודית כדי שהיהודים יישארו יהודים ובשביל זה צריך להשקיע הרבה בחינוך בתפוצות.

פייר בסנינו: המסר שלי היום הוא במספר מישורים.

פייר בסנינו: הדבר הראשון אני רוצה לחזור עליו, בהחלט קהילת יהודי צרפת מביאה לארץ בעלייה את הטובים בבניה ואנחנו מברכים על כך.

פייר בסנינו: אך מצד שני אני רוצה למסור פה מסר שהקהילה הזאת למרות שהיא באה מצרפת, אולי מפני שהיא באה מצרפת היא צריכה עזרה מיוחדת כדי שתהליך הקליטה שלה יהיה מוצלח בארץ.

פייר בסנינו: ולסיום אני רוצה למסור את המסר השלישי שלי שכבר דיברתי עליו, והוא שכדי להגדיל וכדי לחזק את העלייה צריך לחזק גם את החינוך היהודי, צריך להעמיק את הקשר עם מדינת ישראל וזה בקהילה שלנו עושים דרך החינוך היהודי, בתי הספר היהודיים, תנועות הנוער וכל מיני פרויקטים שצריכים לפתח ביחד בין מדינת ישראל לקהילה היהודית בצרפת.

פייר בסנינו: אני רוצה לספר על זיכרון אישי שהיה לי עם ראש הממשלה לשעבר מר אריאל שרון שהייתי בפגישה אישית במשרדו כשהייתי כבר יושב ראש עמותת עמי ובעצם לפני שקיבלתי על עצמי את תפקיד יושב ראש הקהילה ושאלתי אותו האם ניתן בעצם לשלב בין שני התפקידים?

פייר בסנינו: מצד אחד לחזק את הקהילה ומצד שני לטפל בנושא עלייה?

פייר בסנינו: והוא ענה לי התפקיד שלכם בחוץ לארץ זה לשמור על יהדותם של היהודים, לשמור על זהותם, והתפקיד שלנו הוא בעצם להראות להם את כל הטוב שיש במדינה הזאת ולהביא אותם לכאן.

פייר בסנינו: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה רבה למר בסנינו.

ליה שמטוב: בבקשה אני מבקשת מדוד ראש מנהל אזור צרפת מהסוכנות לומר את דברו.

דוד ראש: תודה גברתי יושבת הראש.

דוד ראש: תודה על ההזדמנות לתת לנו את הבמה הזאת כדי שנוכל להביא את דברה של קהילת צרפת והעלייה מצרפת בכלל.

דוד ראש: ברשותך אני אתחיל עם כמה מספרים.

דוד ראש: ביממה האחרונה עלו מצרפת כ-230 עולים חדשים, ביניהם, זה חשוב לציין, 75 ילדים.

דוד ראש: זה בעצם העתיד שלנו כאן במדינה, העתיד של עם ישראל.

דוד ראש: מספרים נוספים בשנים האחרונות מצרפת עולים בין 2500 ל-3000 איש מדי שנה.

דוד ראש: זה מספר לא מבוטל.

דוד ראש: אם אני עושה את זה ביחס לגודלה של הקהילה היהודית זה מספר העולים הכי גבוה שיש כיום בעולם.

דוד ראש: ברשותך אני כבר אתחיל ואומר, אני לא בטוח שמקומה של העלייה מצרפת הוא הראוי בהתייחסות של כל המוסדות.

דוד ראש: נדמה לי שיש תת התייחסות לעלייה מצרפת והגיע הזמן לשנות את הפרופורציות, לשנות את ההתייחסות וכמובן לשנות את המשאבים.

דוד ראש: מספרים נוספים מדי שנה אנחנו מביאים לכאן כ3500 צעירים בתוכניות קצרות.

דוד ראש: זה מספר מאוד מכובד ואני שמח השנה להגיד שעל רקע הירידה בכל המקומות האחרים העלייה גם השנה של משתתפי התוכניות היא משמעותית מאוד ומאוד סימבולית.

דוד ראש: בנוסף לזה יש לנו מעל ל-350 איש שבאים לתוכניות מסע מדי שנה.

דוד ראש: בצרפת לשמחתנו הרבה מאוד בעזרת קרן עמי עשינו דברים חדשים והם ייחודיים בעולם, החל מהכשרת בעלי מקצועות חופשיים בצרפת עצמה.

דוד ראש: אני מדבר על רופאי שיניים, על רוקחים, על עורכי דין, על סוכני נדל"ן.

דוד ראש: כולם מוכשרים אצלנו במשרדי הסוכנות בפריז בקורסים של מומחים שמגיעים מהארץ.

דוד ראש: מביאים בעזרת משרד הקליטה אנשים שבאים לכאן לבחון, כלומר נציגי משרד הבריאות, הלשכה המשפטית, היום מתנהל קורס עם השופט צור לעורכי דין וכבר עשרות מהם עשו עלייה, כולל במטוס הזה.

דוד ראש: עלייה שהם לא היו עושים ללא ההכשרות האלה.

דוד ראש: זהו נושא חשוב מאוד שמתקשר באופן ישיר לתפיסה של העלייה בכלל שגם בזה אני לא בטוח שמדינת ישראל שכולנו גם היהדות נתנה את דעתה.

דוד ראש: אנחנו עברנו לעלייה מבחירה ולא עלייה מבריחה.

דוד ראש: עלייה מבריחה זה מבצע.

דוד ראש: באים אנשים שרוצים לבוא לארץ, אין להם ברירה, שמים אותם נגמר.

דוד ראש: עליה מבחירה, המשמעות ברגע שמבינים את העניין הזה, המשמעות היא שונה.

דוד ראש: אחד, תעסוקה, תעסוקה ותעסוקה.

דוד ראש: ושתיים, עברית ועברית ועברית.

דוד ראש: בשני הנושאים האלה אני יכול להגיד בפה מלא שאנחנו לא רק שלא עושים די כמעט ולא עושים בכלל.

דוד ראש: ואין שום סיבה ששני הנושאים האלה לא יהפכו להיות הדגל המרכזי של משרד הקליטה, של הסוכנות היהודית, של הקהילות בעולם, שיינתנו משאבים לעניין הזה.

דוד ראש: במתכונת הקיימת היום שיהיה ברור לכולם אנחנו מדינת ישראל, הסוכנות היהודית, העם היהודי לא ממלאים את משימתנו.

דוד ראש: ואני אומר את זה בצורה הכי ברורה.

דוד ראש: לפנינו יש עשרים, שלושים שנה של עבודה.

דוד ראש: לא יותר מזה.

דוד ראש: היום ההתבוללות אוכלת בכל פה בצרפת קהילה שהיא קשורה לישראל, מסורתית, קשורה לדת, 50% או 60% נשואי תערובת.

דוד ראש: אני כבר לא מדבר על ברית המועצות ולא מדבר על ארצות הברית.

דוד ראש: שיהיה ברור יש לנו עשרים, שלושים שנה לעבוד.

דוד ראש: אחרי זה לא יהיה עם מי גם אם נרצה.

דוד ראש: אנחנו חייבים ואני מנצל את הבמה הזאת כדי להגיד את זה בדם ליבי, לרכז את כל המאמצים, לעשות מאמץ מערכתי של המדינה כולה כמו שמר פייר בסנינו אמר, הגיע הזמן שהמדינה תבין שחייבים להשקיע, ואני לא מתכוון לעוד 10 מיליון, לעוד 20 מיליון, אני מדבר במאות מיליונים שבכל קהילה, בכל בית ספר יהיה שליח מורה שלא יהיה ילד שלא יודע לדבר עברית.

דוד ראש: שלא יהיה ילד בגיל בר מצווה שלא יהיה בכותל כמו שאנחנו נהיה היום בטקס.

דוד ראש: שלא יהיה דבר כזה שילד בגיל 17 או 18 לפני שהוא הולך לאוניברסיטה לא יעבור ויראה מה אפשר ללמוד פה כמו שאנחנו עושים בצרפת.

דוד ראש: אנחנו מביאים אלף כאלה כל שנה.

דוד ראש: אנחנו מביאים למחנות צה"ל 600 או 700 איש כל שנה.

דוד ראש: אנחנו מביאים לתוכנית שנקראת תנ"ך ביד ילדים באים לפה לשבוע, לומדים שעתיים תנ"ך ואחרי זה הולכים בעקבות התנ"ך.

דוד ראש: הולכים לראות את התנ"ך בעיניים.

דוד ראש: עוד איזה 600 או 700 איש.

דוד ראש: אין שום סיבה שלא נעשה תוכנית כזאת.

דוד ראש: זה לא יותר מדי כסף.

דוד ראש: ואם מישהו רוצה למדוד את זה במספרים ולא בערכים, אז גם במספרים, אני לא כלכלן, אני ביקשתי לעשות עבודה.

דוד ראש: יכול להיות שוועדת הקליטה יכולה להרים גם את השרביט הזה.

דוד ראש: לעשות בדיקה כלכלית טכנית כמה תורמת לתל"ג משפחה של עולים.

דוד ראש: תיכף אתם תשמעו אותם וכמה היא עולה.

דוד ראש: יכול להיות שזה בכלל ביזנס טוב.

דוד ראש: עזבו אותי מערכים.

דוד ראש: יכול להיות זה ביזנס טוב.

דוד ראש: בואו נשקיע עכשיו כדי שנקבל.

דוד ראש: נדמה לי שהגיע הזמן ואני מאוד שמח שהתחלתי דיון עם יושב ראש הסוכנות החדש שנראה לי שבהחלט רואה עין בעין את הדברים.

דוד ראש: אני מקווה מאוד שהדברים האלה יתורגמו למעשים.

דוד ראש: אני מבין שחברי הכנסת של הוועדה והאחרים עסוקים מאוד והם לא פה כדי גם לשמוע את דברה של קהילת צרפת.

דוד ראש: זה קצת חבל.

דוד ראש: אבל אני חושב שהגיע הזמן להיערך כמו שצריך.

דוד ראש: ברשות

דוד ראש: כם מילה אחרונה אני רוצה להגיד ששיתוף הפעולה עם עמי ומשרד הקליטה והיכולת שהיתה לכל המערכות האלה בשנים האחרונות לצאת מהמגדרים של האחריות ולעשות שיתופי פעולה בריאים בכל התחומים עם שרי הקליטה האחרונים.

דוד ראש: לצערי עוד לא פגשתי את שרת הקליטה הנוכחית אבל אני מניח שזה באותה אווירה.

דוד ראש: שיתוף הפעולה והעבודה וההבנה שעלייה זה תהליך שמתחיל הרבה לפני מועד העלייה ונמשך הרבה אחרי, והרצף הזה שהוא שילוב של הסוכנות היהודית, שילוב של משרד הקליטה וכמובן שילוב של עמי הוא קודם כל במצב טוב היום ויכול להיות מנוף לתוכנית שאמרתי כעת.

דוד ראש: מילה אחרונה לפני שנעביר את רשות הדיבור למי שאיתי, אני מניח שזה יהיה לעולים, אני מוכרח להגיד כאן שללא הסיוע של עמי, הסוכנות היהודית לא יכלה לעשות את מה שהיא עושה היום בצרפת, כל היוזמות החדשות של הסוכנות היהודית בצרפת הן בעזרה, בתמיכה ומרביתן גם במימון של עמי.

דוד ראש: זאת אומרת שאם לא נמצא מקורות נוספים אנחנו אפילו לא מצליחים עם מה שיש היום.

דוד ראש: מספר השליחים יורד בצרפת.

דוד ראש: משבעה שליחי עלייה לחמישה שליחי עלייה.

דוד ראש: מספר שליחי התנועות יורד משבעה לאחד, כשהתהליך אמור להיות בדיוק הפוך.

דוד ראש: דובר על שליחונים צעירים, פרויקט האלף, על כמאה שליחים כאלה בצרפת, יש לי בקושי חמישה.

דוד ראש: בקיצור אנחנו הרבה מתחת למה שצריך ואני קורא לך כיושבת ראש הוועדה לקיים דיון מקצועי רציני מוכן שיכול להיות שיגיע למסקנות שיובאו לכנסת ולממשלה חקיקה, למשל הצעה שמר פייר בסנינו העלה כבר בכמה הזדמנויות שבסיס התקציב של מדינת ישראל אחוז מסוים יוקדש לחינוך יהודי בתפוצות.

דוד ראש: שזה בחוק.

דוד ראש: חוק נוסף שכל מוסד ממשלתי או נתמך ממשלה, או ציבורי או עירוני יעסיק איקס אחוז עולים חדשים עוד מראש.

דוד ראש: אם אני אצליח לבוא לאנשים בצרפת או בעולם כולו ולהגיד לו הנה, יש לך עבודה פה, פה, ופה אני מבטיח לכם שאפשר להכפיל ולשלש את העלייה.

דוד ראש: ואני עוד פעם אומר אין לנו זמן.

דוד ראש: תחושת המצוקה הזאת והחירום חייבת לחלחל.

דוד ראש: תודה רבה על תשומת הלב.

ליה שמטוב: חברי הכנסת נמצאים בכל מיני ועדות אבל אני בטוחה, יש לנו פרוטוקול והם יקראו את זה והם מתעניינים בעלייה מצרפת ומברית המועצות ומאתיופיה.

ליה שמטוב: וזה באמת חשוב בשבילם ובשביל כל עם ישראל וגם בשביל חברי הכנסת.

ליה שמטוב: רציתי לשאול אותך.

ליה שמטוב: עולים חדשים הגיעו.

ליה שמטוב: איפה הם נמצאים היום?

דוד ראש: היום הם נמצאים בבית מלון.

דוד ראש: מרוצים מהנסיעה.

דוד ראש: אכלו טוב.

דוד ראש: מתכוננים לטקס.

דוד ראש: הם יפוזרו היום לבתיהם שזה כל המדינה החל ממעלות ויש לנו פה את אחד הנציגים.

דוד ראש: אשדוד, נתניה, ירושלים, רעננה, אלה המקומות העיקריים שיהדות צרפת בחרה להיות שם.

דוד ראש: אני מוכרח לציין גם את שיתוף הפעולה עם הפרויקט של משרד הקליטה, בכל הערים האלה, כל המבצע של העלייה הקהילתית חשוב מאוד ויש בכלל מקום לבדוק, לשפר גם את התנאים של התוכנית הזאת ולהעצים אותה.

דוד ראש: נדמה לי שהיא מנוף טוב כדי לעשות קליטה מוצלחת של העולים.

ליה שמטוב: וזה במרכזי קליטה?

דוד ראש: מרביתם מה שנקרא קליטה ישירה לבתים.

דוד ראש: חלקם עם שהות זמנית במרכזי קליטה.

דוד ראש: השיטה הכי טובה לכולם היום ברורה זה לעשות קליטה ישירה במקומות הישוב.

ליה שמטוב: ואיך הם בוחרים או את ירושלים או את נתניה?

ליה שמטוב: לפי זה שאתם שולחים אותם או יש שם כבר קרובי משפחה?

ליה שמטוב: מכירים?

דוד ראש: הסוכנות מזמן הפסיקה לשלוח אנשים.

דוד ראש: האנשים בצרפת מכירים את ישראל לפחות כמונו.

דוד ראש: הם פה בקשר הדוק, קשר עם משפחות, קשר עם קודמים.

דוד ראש: הם יודעים מה שהם רוצים.

דוד ראש: אנחנו כמובן מציעים הזדמנויות שמתאימות למשפחה.

דוד ראש: כל העניין בעלייה מבחירה זה לעשות התאמה של תוכנית העלייה לצרכים האמיתיים של המשפחה.

דוד ראש: הרבה לפעמים בניגוד לרצון הלאומי הכללי למשל שיעלו גם לדימונה ויעלו גם לירוחם שאני מאוד בעד אבל אני חושב שהיכולת להכין את חבילת העלייה והקליטה בהתאם לצרכים ולרצונות של העולים היא חשובה מאוד.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: הייתי רוצה שגברת גלית לוי, היא מנהלת התאחדות התעשיינים במרחב ירושלים, היא תציג לנו את המצגת שהיא הכינה.

ליה שמטוב: אבל יכול להיות שאולי לפני זה נשמע נציג מהעולים.

ליה שמטוב: מי מכם רוצה?

פבל גורביץ: אני לא עולה.

פבל גורביץ: אני השליח.

פבל גורביץ: פבל גורביץ אמנם שואלים אותי אם נולדתי בקייב אבל אני נודלתי בקזבלנקה שבמרוקו.

פבל גורביץ: ההורים הם ממוצא רוסי אבל הם עלו לפני קום המדינה והסיפור הרוסי שלי הביא אותי לקזבלנקה, שמה נולדתי, עליתי בגיל 6 חודשים לארץ, אז אני מאה אחוז ישראלי אבל אני גם בצד של המרוקאים וגם בצד של הרוסים וגם אצל האשכנזים.

פבל גורביץ: זה בסדר.

פבל גורביץ: אני רוצה להציג את העולים.

פבל גורביץ: אז פרנק מולי.

פבל גורביץ: פרנק עשה אצלנו קורס נדל"ן לפני שנה.

פבל גורביץ: היום הוא סוכן נדל"ן והוא בא לארץ כבר בעל מקצוע והוא יסע לחיפה.

ליה שמטוב: הוא עשה קורס בצרפת?

פבל גורביץ: בצרפת.

פבל גורביץ: הוא עבר את הקורס בצרפת והיום הוא הולך ונקלט בחיפה אצל קתי ואנחנו מאוד שמחים.

פבל גורביץ: יש לנו כאן את לורן.

פרנק מולי: פרנק מולי.

פרנק מולי: אני בא מעיר קטנה בצפון פריז והחלטתי לעלות לארץ כבר לפני שנים.

פרנק מולי: אני חייב להגיד שהמשפחה שלי תמיד היתה קרובה לישראל.

פרנק מולי: יש לי חצי מהמשפחה שגרה פה.

פרנק מולי: אז כל השנים האחרונות היינו מדברים עברית וזה היה חשוב לנו לשמור קודם כל על השפה.

פרנק מולי: בשנים האחרונות גם בני דודים וחברים עלו לארץ וראינו שרובם הצליחו.

פרנק מולי: אז גם חשבתי בשבילי שעוד מעט יגיע הזמן.

פרנק מולי: גרתי בעיר שבה גרים הרבה יהודים והייתי תמיד עם יהודים.

פרנק מולי: אז היהדות גם חשובה לי.

פרנק מולי: כשבא הזמן, למשל נולד לי בן לפני כמה חודשים ראיתי איך הילדים גדלים פה בארץ ואיך הם גדלים בצרפת והמסקנה שלי היתה פשוטה, יותר טוב לחיות פה מאשר בצרפת, במיוחד עכשיו.

פרנק מולי: קשה מאוד עכשיו לשלוח את הילדים לבית ספר כללי באזור פריס.

פרנק מולי: אז בדרך כלל אנשים שולחים אותם לבית ספר יהודי אבל זה עולה הרבה כסף.

פרנק מולי: יותר טוב לכולם, ליהודים לחיות פה.

פרנק מולי: זה לדעתי.

ליה שמטוב: תודה רבה.

פבל גורביץ: לורן אוזן.

פבל גורביץ: לורן גם כן בא מפריס.

פבל גורביץ: הוא בחר לחיות במעלות עם כל המשפחה.

לורן אוזן: אני מצטער על אלה שלא מדברים צרפתית.

לורן אוזן: מדוע בחרתי את מעלות ולא בחרתי לגור באשדוד או בנתניה כמו שרוב הקהילה הפרנקופונית אוהבת לגור.

לורן אוזן: משום שאני חושב שלפתח את הצפון זו מטרה חשובה.

לורן אוזן: ולכן בחרתי לגור שם.

לורן אוזן: אני איש מחשבים ואני יכול לנהל דברים בעצמי, אני עצמאי, היה לי בצרפת קריירה.

לורן אוזן: אני רוצה לחזור על מה שאמר פייר בסנינו.

לורן אוזן: אתם חייבים לעזור לקהילת צרפת מפני שהקהילה הזאת הולכת ומתמעטת.

לורן אוזן: פבל גורביץ: לורין הוא עורך דין וגם הוא עזב קריירה מבטיחה בצרפת.

לורן אוזן: הוא ילך למרכז קליטה ברעננה.

לורין מוזרי: שמי לורין.

לורין מוזרי: זאת אנה אשתי.

לורין מוזרי: אנחנו באנו לכאן כדי ללכת לרעננה.

לורין מוזרי: מעולם לא היינו ברעננה אפילו לא פעם אחת.

לורין מוזרי: אבל השליחה מהסוכנות היהודית אמרה לנו זה טוב בשבילכם.

לורין מוזרי: ואני יודע שזה יהיה טוב לנו.

לורין מוזרי: מפני שהשליחה מהסוכנות היהודית נעשתה חברה שלנו.

לורין מוזרי: הם עשו עבודה נפלאה בסוכנות היהודית על בסיס יומיומי.

לורין מוזרי: אנחנו ממרסיי, דרום צרפת, אבל גרנו בפריס.

לורין מוזרי: אז אנחנו מכירים את הסוכנות היהודית הן בפריז והן במרסיי.

לורין מוזרי: אנחנו רוצים להודות להם על העבודה הנפלאה שהם עשו וגם הייתי רוצה להודות לאגודת עמי לעזרה שהם נתנו לנו.

לורין מוזרי: ולבסוף אני רוצה להודות לכם חברי הכנסת שאפשרתם שהחלום הזה יתגשם, ושהחלום הזה ייזכר ויהיה מקסים.

לורין מוזרי: תודה רבה לכם.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: אני רוצה לתת רשות הדיבור לנציג תמ"ת לאביגל זכריה.

זכריה אביגיל: תודה גברתי יושבת הראש.

זכריה אביגיל: משרד המסחר והתעשייה יש בו לא מעט אגפים והרבה מאוד מחלקות.

זכריה אביגיל: אני שמעתי מגברת גלית שהיא נציגת התאחדות התעשיינים מנהלת מרחב ירושלים שבעצם הדיון כאן זה ליזמים שבאים מצרפת.

זכריה אביגיל: אני בא מתוך האגף להכשרה מקצועית בתוך משרד המסחר והתעשייה שיודע לתת תשובות אולי לא ליזמים עצמם אבל אלה שמסביב שרוצים להיקלט במסגרת היזמות הזו ולהכשיר אותם גם בצרפתית, ארגנו תוכניות לימודים, ולהכשיר אותם.

זכריה אביגיל: נוסף לזאת יש במשרד המסחר והתעשייה יש אגפים לעסקים קטנים, יש מרכז השקעות שאפשר להיעזר בהם.

זכריה אביגיל: צריך לפנות לגורמים הנכונים.

זכריה אביגיל: תמיד נשמח לסייע ולעזור לכם כמובן בשיתוף פעולה פורה ומוצלח עם התאחדות התעשיינים שיחד עושים איתם עבודה נפלאה גם במסגרת ההכשרה וגם במסגרת של שילוב הוותיקים והעולים בתעשייה בארץ.

זכריה אביגיל: כאן זה המקום לומר להם תודה, התאחדות התעשיינים שעושים עבודה נפלאה בנושא הזה.

זכריה אביגיל: תודה.

ליה שמטוב: תודה רבה ובואו נמשיך.

פבל גורביץ: אני רוצה להציג את דניאל ורשל.

פבל גורביץ: אנחנו שולחים אותם לחדרה שזאת עיר חדשה יחסית בתוכנית הקליטה הקהילתית שלנו.

דניאל דסגס: שלום, אני דניאל, רק עכשיו התחלתי בצרפת ללמוד עברית אז אני יודע קצת עברית.

דניאל דסגס: אני רוצה להודות בראש ובראשונה לאנשי הסוכנות היהודית בצרפת.

דניאל דסגס: פבל, עליזה, כל האנשים שאפשרו את העלייה הזאת.

דניאל דסגס: אני רוצה גם להודות לחברי הכנסת שבאו להקשיב לנו.

דניאל דסגס: אני מאושר להיות ישראלי היום בישראל.

דניאל דסגס: אנחנו הולכים להתיישב בחדרה כי יש לנו חברים שם שנקלטו בחדרה לפנינו ומפני שפגשנו את נציגי העירייה בחדרה שהם הציגו בפנינו את כל האפשרויות להיקלטות שמאוד מצאו חן בעינינו.

דניאל דסגס: אני מודה לישראל מראש על שהיא קיבלה אותם.

דוד ראש: זה מדגם מייצג של העולים.

דוד ראש: יש עוד כמה מאות ואני מוכרח להגיד לכם שזאת הנאה בלתי רגילה, זה האירוע שהכי ממלא לנו את המצברים לראות אותם, לראות את השמחה שלהם, לראות אותם מגיעים לארץ, מעשה אדיר.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: כנראה עם על העבודה שאתם עושים עבודה מאוד מעורכת אולי צריך יותר בצרפת להסביר על הגליל הירוק, על הנוף היפה, על המקומות השונים.

ליה שמטוב: נגב גם.

ליה שמטוב: אני לא חושבת שיש אצלנו עוד באיזשהו מקום כמו הגליל.

ליה שמטוב: נורא אהבתי שפה אמרו חברים שלי בחדרה אז הגעתי לחדרה.

ליה שמטוב: הגעתי למעלות כי אני חושב שצריכים להגיע לצפון בגליל.

ליה שמטוב: כי בדרך כלל כשאנחנו שומעים על עלייה מצרפת אז אנחנו יודעים ירושלים, נתניה, אשדוד, ליד הים.

ליה שמטוב: יכול להיות שאם אני הייתי היום עולה מצרפת והייתי שומעת שהחברים שלי והקרובים שלי באשדוד כנראה שהייתי מגיעה לאשדוד.

ליה שמטוב: כשאני הגעתי לארץ ב-1980 אז כל קרובי המשפחה שלי היו בחדרה.

ליה שמטוב: הגעתי ללוד ולא היתה קליטה ישירה.

ליה שמטוב: הסוכנות החליטה לאן לשלוח את האנשים.

ליה שמטוב: אבל חוץ מחדרה המשפחה שלי לא רצתה לשמוע על אף מקום.

ליה שמטוב: אנחנו לא ידענו מה זה חדרה, איך היא נראית, טוב שם, לא שם, קרובי משפחה שם אנחנו רוצים לשם.

ליה שמטוב: זה שהסוכנות שלחה אותנו לגליל לנצרת עילית והיום המשפחה מתגוררת בנצרת עילית.

ליה שמטוב: גם צריך את ההסברה, יותר להסביר מה זה גליל.

ליה שמטוב: בטח העלייה הזו היא מאוד מבורכת, מאוד ייחודית, היינו בשתי ידיים קולטים אותם בגליל ובצפון.

ליה שמטוב: אנחנו נראה עכשיו את המצגת.

ליה שמטוב: בבקשה גברת גלית לוי.

גלית לוי: תודה רבה לך יושבת ראש הוועדה על ההזדמנות להציג את הנושא ואני רוצה בדבריי בעצם להתחבר לאחד מהנושאים שמר ראש הזכיר בדבריו שבעצם בא ושואל, בואו נבחן מה הביזנס כאן בעלייה הזו ובעצם להציג את המצגת מזווית קצת אחרת של הקליטה וזו זווית היזמות.

גלית לוי: מטבע הדברים עליית המערב הביאה גם בשורה נהדרת בתחום הזה שלנו יש את התענוג ואת הכיף לפגוש אותה ביום יום בהתאחדות התעשיינים במרחב ירושלים.

גלית לוי: אבל באותה הזדמנות אני ארצה לומר שיש נושאים שחשוב להביא למודעות בהקשר הזה.

גלית לוי: אז קודם כל הרכב העלייה לישראל כמו שנאמר בשנות האלפיים השתנה.

גלית לוי: בערך 6% עליית מערב עד שנות האלפיים ו-35% עכשיו וזה אחוז שרק הולך וגדל.

גלית לוי: שינוי מגמה זו הביא באופן טבעי בעקבותיו חתך עולים בעלי רקע גבוה והגיעו גם מטבע הדברים גם יזמים רבים כמו חלק מהאנשים שראינו כאן ואנשים שאנחנו מכירים בפעילות שאנחנו נדבר עליה.

גלית לוי: לירושלים הגיעו אחוז גבוה מאוד של עולים חדשים מצרפת.

גלית לוי: המניעים של העלייה הזאת כמו שכבר נאמר זה ציונות, זה כוחות משיכה אידיאולוגיה ולכן אנחנו רואים הרבה שבחרו להשתקע בירושלים.

גלית לוי: עלייה חזקה מאוד מבחינה כלכלית, שמנת של יהדות צרפת בעצם מגיעה לכאן.

גלית לוי: אבל היא פוגשת כאן בעצם הבדלים מאוד תהומיים בכל ההיבטים של הרגולוציה ושל המנטליות ושל התרבות בעצם.

גלית לוי: הרבה מהעולים בעצם העתיקו את הפעילויות שלהם מצרפת לישראל או שלא לומר פתחו שלוחות, וכל הרחבה של העסק שנדרשת מעדיפים לעשות אותה כאן.

גלית לוי: הרבה מאוד עסקים שאנחנו מצאנו כאן הם בתחומי הטכנולוגיה, תעשיות ICT, זה תחום מאוד חזק בקרב העולים.

גלית לוי: Information Communication Technologies, זה בעצם השילוב של תקשורת ותוכנה.

גלית לוי: דבר שגם מביא איתו הרבה מקורות מבחוץ וטלמרקטינג וכולי.

גלית לוי: המון רצון יש לדאוג לעולים הצעירים לתעסוקה וזה גם דבר שמניע את אותם יזמים להקים כאן עסקים בישראל.

גלית לוי: הם רוצים להעביר מסר לחברים שנמצאים שם גם כן אנשים שמחפשים להשקיע ולהתחבר לישראל שכאן מבחינת הסביבה העסקית יש קרקע נוחה לעשות פעילות למרות שזה לא פשוט ועל הנושאים האלה אני ארצה לדבר.

גלית לוי: בעצם קיים מחסור בידע, במידע בכל מה שקשור להתערות העסקית.

גלית לוי: חוקים, רגולציה, דיני עבודה וכולי.

גלית לוי: פערים מנטליים כבר דיברנו על זה.

גלית לוי: הצורך בעצם להתערות בקהילייה העסקית כמו צורך של כל עולה חדש להתערות במקום החדש שהוא מגיע אליו.

גלית לוי: הרגולציה במהלך העבודה היומיומית וניהול העסק היא גם כן דבר שהוא לא פשוט.

גלית לוי: אנחנו בהתאחדות התעשיינים זיהינו את המגמה הזו והקמנו פורום מיוחד לעולים חדשים שהינם בעלי עסקים בעיקר מתחומי טכנולוגיה מקור חוץ תקשורת ותוכנה.

גלית לוי: אני רוצה להדגיש שאנחנו מדברים כאן בעצם על יזמים גדולים.

גלית לוי: לא על כאלו שמקימים עסק שזה דבר מבורך כשלעצמו מאפס אלה הרבה כאלו שבעצם הביאו את העסק לכאן ומדובר על תעסוקה של מאות ואפילו אלפים סך הכול במצטבר.

גלית לוי: אותם אלה צריכים הרבה עזרה.

גלית לוי: אנחנו מרגישים את הצורך שלהם.

גלית לוי: לפעמים להוביל אותם מגורם אחד לשני, מרשות לארגון לרגולטור ולהסביר להם את הדברים בצורה מאוד בסיסית.

גלית לוי: אני רוצה לציין שיש לנו כאן כמדינה בעצם הזדמנות ולהתחבר לשאלה האם יש כאן ערך כלכלי?

גלית לוי: כן.

גלית לוי: קודם כל אפשר לראות את עליית המערב שמביאה את היזמות כמנוע צמיחה כלכלית של מדינת ישראל.

גלית לוי: חברים נמצא המון המון כסף יהודי בארצות המערב שרוצה להגיע לכאן ולעשות כאן ולפתח כאן.

גלית לוי: כל מה שאנחנו צריכים לעשות זה איך למשוך ואיך לקבל את זה בצורה אוהדת ומתאימה.

גלית לוי: יש כאן פוטנציאל ליצור מקורות תעסוקה לעולים חדשים נוספים.

גלית לוי: האתגר שלנו למצוא עבודה לעולים צעירים שמגיעים בכך שאנחנו נעודד יזמות אנחנו פותחים פה דלת מאוד גדולה לחבר'ה צעירים להשתלב.

גלית לוי: העברת מסר או בעצם העברת ידיעה יש כאן מקום לעסקים.

גלית לוי: בואו תתחברו אלינו.

גלית לוי: יצירת גשר עסקי גם לאנשי עסקים מקומיים לעשות עסקים עם מדינות אירופה או בכלל עם מדינות המערב.

גלית לוי: הנושא האחרון שזה בעצם תכל'ס.

גלית לוי: לפני שנה היינו כאן בוועדה ושמענו על מהלך מבורך להתקין תקנות לחוק מס הכנסה ומס רכוש לפיהן עולים חדשים ותושבים חוזרים מקבלים הטבות על רכוש ועל הון שנמצא בחו"ל במשך 10 שנים.

גלית לוי: אנחנו באים ואומרים צריך לעודד את אותם עולים חדשים להשקיע כאן כדי לקבל הטבות מקבילות אם לא יותר על השקעות שהם עושים כאן ומקימים חברות בדומה לחוק לעידוד השקעות הון שנותן העדפות והטבות למשקיע זר שפותח כאן חברה או שותף להקמת חברה, אנחנו אומרים אם יהודי עשה את הצעד, עלה לארץ והקים את העסק כאן בואו נחיל עליו גם כן את ההטבות האלה שקיימות כבר בחקיקה ובכך בעצם נעודד תנועת הון יהודי לישראל.

גלית לוי: הקמת עסקים להגברת תעסוקה בעיקר בקרב העולים הצעירים.

גלית לוי: נמצאים איתנו כאן כמה עולים חדשים שהקימו עסקים, חלקם ותיקים יותר, חלקם ותיקים פחות.

גלית לוי: הייתי מבקשת לתת את רשות הדיבור לד"ר אברהם בלטנר שיציג את עצמו.

גלית לוי: הוא רוקח שבעצם נמצא בדיוק בשלב הזה שרוצה להתחיל להקים עסק ויש לו רעיונות נהדרים.

גלית לוי: פגשתי אותו לפני כחודש ואני אשמח אם הוא יספר לנו איפה הוא נמצא בשלב זה.

ליה שמטוב: אז בבקשה, תציג את עצמך לפרוטוקול.

אברהם בלטנר: אני אדבר בצרפתית.

אברהם בלטנר: זה יותר פשוט כדי להעביר מילים מדויקות.

אברהם בלטנר: תודה רבה לך גלית שהזמנת אותי לוועדה הזאת.

אברהם בלטנר: אני מכיר את גלית, אני מכיר את דורון שעובד גם הוא ליצירת עסקים בישראל.

אברהם בלטנר: לפני כן עבדתי הרבה עם עמנואל שיבר ממשרד הקליטה והוא עזר לנו רבות כדי לנסות להקים עסק כלשהו כאן.

אברהם בלטנר: אני רוצה להגיד בכמה רגעים כמה מילים לעולים שבאו ודיברו כאן קודם.

אברהם בלטנר: אנחנו נמצאים כאן בישראל מלפני שנתיים.

אברהם בלטנר: ואנחנו שואלים מדוע יש כה מעט אנשים מהסביבה שלנו שלא באו איתנו מפני שכאן העתיד של ילדינו.

אברהם בלטנר: אנחנו מאוד מרוצים מהחינוך שהילדים שלנו מקבלים כאן בהשוואה למה שהיה בצרפת.

אברהם בלטנר: כאשר נפגשים עם הקשיים כאן צריך להיות פחות מופתעים מהעלייה המעטה שהגיעה מהקהילה היהודית בצרפת.

אברהם בלטנר: כמו שאמר פייר בסנינו, העלייה מצרפת היא עלייה איכותית ומאחר שיש עלייה איכותית העולים מצפים לעלות ושיהיה להם משהו שדומה לפחות למה שהם הכירו בצרפת.

אברהם בלטנר: יכולה להיות אשליה.

אברהם בלטנר: זה טוב מאוד לארגן קורס רוקחות.

אברהם בלטנר: אני רוקח.

אברהם בלטנר: למדתי בצרפת.

אברהם בלטנר: ומאחר ויש רוקחים מצרפת שבאים לכאן ולא מוצאים עבודה המצב הוא קשה.

אברהם בלטנר: מה שנוגע לי אחרי שהתפכחתי מאשליות ניסינו להתגבר על כל הקשיים וכרגע אנחנו מציבים פרויקט שבו יקשר קשר בין הרוקחים הצרפתיים והרוקחים הישראלים.

אברהם בלטנר: אנחנו מנסים להגביר את החלפת המידע בין העסקים השונים.

אברהם בלטנר: כדי להגשים את זה נעזרנו בגלית, בדורון, ואנשים אחרים.

אברהם בלטנר: המצב אינו קל, במיוחד בקשר לשפה העברית שקשה ללמוד אותה אבל אנחנו מקווים שנגיע לרכוש אותה.

אברהם בלטנר: אני רוצה לומר לכם שיש כל כך הרבה דברים לעשות כדי שנוכל להביא 600 אלף יהודים מצרפת שיהיו מאושרים לבוא.

אברהם בלטנר: בפשטות יש מחסום, יש קשיים, שאולי אפשר לצמצם ומפני כך היום הם אינם באים ואני חושב שצריך לעשות מאמצים בכיוון הזה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: אני מבקשת מפטריסיה חבבו בבקשה.

פטריסיה חבבו: שמי פטריסיה חבבו ואני ממונה על עידוד עלייה, אני ממונה על תוכנית עלייה קהילתית במשרד הקליטה.

פטריסיה חבבו: משרד הקליטה מבין את החשיבות של קליטה טובה.

פטריסיה חבבו: קליטה של עולים בליווי אישי.

פטריסיה חבבו: משרד הקליטה מבין את זה כבר מספר שנים כך שאנחנו יחד עם הסוכנות היהודית ב-2004 הקמנו תוכנית עלייה קהילתית.

פטריסיה חבבו: התוכנית הזאת מיוחדת בכך שאנחנו התחלנו להבין ולשים פוקוס על הנקודה החשובה בכדי לגרום לעלייה מהמערב.

פטריסיה חבבו: זה הליווי של הפרויקטור, הליווי של המתאם, שמלווה את המשפחות טרם העלייה, מבין, בונה את פרופיל המשפחות ומלווה אותן במשך השנה הראשונה.

פטריסיה חבבו: באמצעות התוכנית הזאת אני מאוד מתרגשת כי אני רואה פה פרי עבודה של כולנו של כל הגופים ואני רוצה לציין את שיתוף הפעולה עם הסוכנות היהודית בראש ובראשונה, עם עמותת עמי, עם כל העמותות והגורמים שעוזרים לנו באמת להביא יהודים מצרפת.

פטריסיה חבבו: אני פתחנו השנה תוכנית חדשה בחדרה ויש לנו משפחה שעולה לחדרה.

פטריסיה חבבו: ופתחנו לפני שנתיים בחיפה.

פטריסיה חבבו: ופתחנו לפני שנתיים וחצי שלוש שנים תוכנית למעלות.

פטריסיה חבבו: ואתם מגיעים אחרי שנתיים וחצי מאמצים יחד עם הסוכנות היהודית להביא עולים למעלות.

פטריסיה חבבו: זאת אומרת אנחנו מנסים להתרחק מהיעדים המסורתיים של ירושלים, נתניה ואשדוד, ויש לנו כרגע תוכנית עם תוספת סיוע עבור אותם העולים, עבור אותן המשפחות הצעירות, תוכנית בכ-10 רשויות, בערך 12 מתאמים בכל הארץ.

פטריסיה חבבו: האדון דיבר על עמנואל שיבר.

פטריסיה חבבו: עמנואל שיבר הוא הפרויקטור שלנו, המתאם בירושלים שהוא היה בקשר איתך ואני שמחה על כך.

פטריסיה חבבו: זאת אומרת משרד הקליטה הבין את הנקודה הזאת של הליווי הפרטני.

פטריסיה חבבו: חוץ מזה בכל הלשכות איפה שיש הרבה עולים מצרפת יש גם יועצי קליטה כמאמץ המוביל של משרד הקליטה והנהלת המשרד להבין שמי שמדבר בשפה, מי שמקבל אותך כמו שצריך כבר מחסומים נופלים והעזרה היא ברוכה.

פטריסיה חבבו: אני מאוד מתרגשת היום לראות אתכם.

פטריסיה חבבו: אני חושבת שזה חג לכולנו, זה חג לכל הגופים וזה נותן רק כוח להמשיך ולפתח את הפרויקט.

פטריסיה חבבו: רק מילה אחת על מספרים.

פטריסיה חבבו: אנחנו העלינו מ-2004 , חמש מחזורים, 1200 משפחות מצרפת באמצעות עלייה קהילתית שזה בערך כ-50% מכלל העלייה שעלתה מ-2004.

פטריסיה חבבו: מדובר על בערך כ-5000 נפשות שנהנו מהתוכנית של משרד הקליטה בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית והרשויות.

פטריסיה חבבו: שיהיה לכם בהצלחה ותודה רבה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: בבקשה סם קדוש מנכ"ל CNEF.

סם קדוש: מרכז לסטודנטים צרפתים, ארגון שפועל כבר 20 שנה בארץ לקליטה של צעירים.

סם קדוש: זאת אומרת מ-17 עד 24.

סם קדוש: זו האוכלוסייה שלנו מבחינת הקליטה.

סם קדוש: אני רוצה להמשיך, קצת לחלום כמו שאמר דוד ראש ולהגיד כמה מילים על האוכלוסייה שמאוד חשובה לדוברי הצרפתית.

סם קדוש: סך הכול חבל שאין איזה נציג.

סם קדוש: אני יודע שהם צריכים לעלות עוד מעט כי הכניסה למכינות של האוניברסיטה מתחילה עוד שבוע ועוד שבועיים.

סם קדוש: יהיו עוד סטודנטים שמגיעים ב-28 ליולי וגם ב-5 לאוגוסט.

סם קדוש: מאוד חשובה האוכלוסייה הזאת.

סם קדוש: אם אני רוצה להמשיך לחלום ותודה ליושבת הראש שנותנת לי לחלום גם כן, יש לנו במדינה בעיה עם האוכלוסייה הזאת.

סם קדוש: כמו שאמרנו יש מיטב הבנים שבאים אבל אני חושב ואני משוכנע וגם בעקבות התייעצויות עם עמי ועם הסוכנות היהודית שאנחנו יכולים להביא עוד יותר צעירים בגיל 18 עד 24.

סם קדוש: זאת אומרת היה לנו לפני שבועיים דיון במשרד הקליטה עם השליחים בצרפת שהיה באותו יום של מבחני הבגרות בצרפת וראינו את המצב.

סם קדוש: אם מישהו בצרפת מגיע לבגרות ישר הולך, אחרי 10 דקות לאוניברסיטה בפריז להירשם לרפואה, למחשבים, למנהל עסקים.

סם קדוש: לפי מה שאנחנו יודעים אלה המקצועות הבכירים שיש.

סם קדוש: כשהוא בא לפה וסך הכול אחרי שנה שהיא מאוד נחמדה מכינה וכולי ותוכנית מסע שהמדינה והסוכנות משקיעות בה הרבה אחר כך יש לנו בעיה וצריך להגיד את זה, אחרי שנה יש קושי לצעירים ואני מדבר לא רק על הצעירים דוברי הצרפתית, גם על העולים בכלל דוברי ספרדית ודוברי רוסית, יש לנו בעיה בכניסה לאוניברסיטאות היום.

סם קדוש: יש לנו בעיה בפסיכומטרי שהוא לא מבחן שדובר צרפתית אי פעם פגש את המבחן הזה.

סם קדוש: 4 שעות של מבחנים.

סם קדוש: הוא צריך לחשוב על פילוסופיה.

סם קדוש: אבל המבחן הזה מכשיל את הסטודנטים.

סם קדוש: לפי הנתונים שיש לנו באוניברסיטאות הבכירות שהן מאוד אליטיסטיות.

סם קדוש: זאת אומרת אין אנשים היום חוץ מאחד או שניים שלומדים משפטים, שלומדים רפואה.

סם קדוש: וזה חבל, אנחנו מאבדים את האוכלוסייה הזאת.

סם קדוש: אני לא אומר שכולם צריכים להיכנס לאוניברסיטאות אבל האוניברסיטאות צריכות לחשוב, ונראה לי שפה הממשלה וגם ועדת הקליטה וגם ועדת החינוך צריכים לעשות משהו בקשר לזה.

סם קדוש: אי אפשר שאחרי שנה אנשים לא יודעים מה ללמוד והם צריכים ללכת למכללות שהן עולות המון כסף, 30 אלף שקל, כי אין ברירה.

סם קדוש: חוץ מזה יש את הלחץ של ההורים.

סם קדוש: אחרי שנה הבן אדם שיכול ללמוד רפואה וכל המקצועות לא יכול ללמוד אז הוא חוזר לצרפת.

סם קדוש: והוא לא מתקשר לא לקלף ולא לסוכנות היהודית ולא לעמי.

סם קדוש: הוא חוזר וזהו.

סם קדוש: וזה חבל למדינה.

סם קדוש: זה אחד הדברים שאני רוצה להגיד וסך הכול אם אנחנו ממשיכים לחלום ואם יש עוד דיון שיהיו נציגים של האוניברסיטאות.

סם קדוש: זה בשבילי הכי חשוב.

סם קדוש: הפסיכומטרי והכניסה לאוניברסיטה.

סם קדוש: תודה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: אנחנו נמשיך לחלום אבל לפעמים חלומות מתגשמים.

ליה שמטוב: בבקשה מישהו עוד רוצה להתייחס?

דורון אלוש: שמי דורון אלוש, אני נציג של אמטים בארץ.

דורון אלוש: אמטים זה מרכזי טיפוח יזמות שנותנים שירותי יעוץ עסקי.

דורון אלוש: אנחנו זרוע ביצוע למעשה של משרד הקליטה בכל נושא יזמות עולים.

דורון אלוש: אנחנו במרחב ירושלים פוגשים בועדות משותפות של משרד הקליטה עשרות עולים מדי חודש.

דורון אלוש: מעניקים להם שירותים בשלושה תחומים מרכזיים.

דורון אלוש: אחד זה קורסים בנושא עסקים.

דורון אלוש: אברהם הוא אחד הלקוחות שלנו.

דורון אלוש: שתיים, כל הנושא של מימון ושלוש, כל הנושא של חונכויות.

דורון אלוש: אנחנו מצמידים יועצים עסקיים ישראלים מקומיים עם ידע ודוברי צרפתית לעולים כדי לעזור להם בכל התהליך של בנייה והקמת עסק.

דורון אלוש: נקודה אחת חשובה לנו כי אנחנו נתקלים בה שוב ושוב.

דורון אלוש: הדרישה של הקרן העולה העצמאי של משרד הקליטה , נותנים הלוואות עד מאה אלף שקל והדרישות לערבויות הם בהדרגה עד לשלושה ערבים.

דורון אלוש: כמו שאתם יודעים הדרישות לערבים בארץ הופכת ליותר ויותר קשה.

דורון אלוש: אנשים פחות מוכנים לחתום ערבות.

דורון אלוש: ושנית מדובר פה בעולים חדשים שלא תמיד יש להם את מי להביא כערב.

דורון אלוש: הבקשה שלנו לאפשר להפחית את כמות הערבים.

דורון אלוש: אם לא אז לפחות לתת אלטרנטיבה לעולים לתת ערבות מטריאלית מסוימת.

דורון אלוש: בין אם זה לשעבד דברים או לתת ערבות כספית מה שהיום הקרן לא נותנת כדי לאפשר ליותר ויותר עולים שזקוקים להלוואות האלה לממש אותן.

דורון אלוש: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: בבקשה.

פאולה אדלשטיין: שמי פאולה אדלשטיין ואני יושבת ראש הוועדה לעלייה וקליטה בסוכנות היהודית.

פאולה אדלשטיין: אני רוצה להגיד שקודם כל הסוכנות מסתכלת על העלייה כדרך לחזק את הקהילות בחוץ לארץ.

פאולה אדלשטיין: אנחנו מאמינים שעולים שמצליחים להיקלט פה ומתחילים לתרום לחברה הישראלית ולספר למשפחותיהם ולחבריהם על החיים בארץ, על אף שאולי האנשים האלה לא יגיעו לארץ יהיו יותר מודעים בקשר לישראל ויותר מוכנים לתרום לקהילות בחוץ לארץ להמשיך לבנות את הקהילות.

פאולה אדלשטיין: אין ספק ששמענו היום על הצורך לשיתוף פעולה.

פאולה אדלשטיין: הסוכנות באמת מודה לעמי ולמשרד הקליטה על שיתוף הפעולה על העבודה על העולים מצרפת.

פאולה אדלשטיין: זה מדגיש את הצורך להמשכיות טיפול.

פאולה אדלשטיין: טיפול בארץ מתחיל בטיפול בחוץ לארץ.

פאולה אדלשטיין: קליטה מוצלחת מתחילה בעבודה אינטנסיבית בחוץ לארץ עם המועמדים לעלייה ועם הנוער לפני העלייה ולכן הבקשה והדגש על חינוך יהודי ציוני כי אם נוער שיודעים על קיום המדינה, על חשיבות המדינה, על האפשרויות במדינה אז גם אין מועמדים לעלייה.

פאולה אדלשטיין: לכן אני רוצה להדגיש את המשכיות הטיפול.

פאולה אדלשטיין: הסוכנות היום מבינה את זה ויחד עם משרד הקליטה אנחנו בונים תוכנית במתכונת חדשה שאנחנו עובדים ב-12 קהילות ששמה אנחנו עובדים עם רכזים שלנו ועם מתנדבים שעוברים הכשרה לעבוד עם העולים בתוך הקהילות בהן הם נמצאים אם זה מעלות ואם זה חדרה ואם זה נתניה.

פאולה אדלשטיין: אנחנו עושים את זה גם בשיתוף פעולה עם התאחדויות עולים שבמקרה זה עמי זה גם התאחדות עולים וגם הארגון שעוזר להביא את העולים ולהכין אותם לעלייה.

פאולה אדלשטיין: לכן השיתוף פעולה עם עמי כל כך חשוב.

פאולה אדלשטיין: יש עוד נקודה שלא נאמרה פה לגבי עלייה מהמערב במיוחד מצרפת.

פאולה אדלשטיין: יש תופעה כללית בעלייה מהמערב של עלייה טרנסנציונלית.

פאולה אדלשטיין: זאת אומרת משפחות עולות ארצה אבל אחד מבני הזוג נשאר בצרפת לעבוד וחוזר לארץ כל שבוע, כל שבועיים, נפגשים באל על כל מוצאי שבת וביום חמישי בערב חוזרים ארצה.

פאולה אדלשטיין: 20% מהעולים מהמערב היום מתפרנסים בצורה כזאת ולא רק צרפתים.

פאולה אדלשטיין: גם עולים מאמריקה.

פאולה אדלשטיין: צריכים גם לחשוב על צורה חדשה של התייחסות למשפחות של העולים האלה וגם לאנשים עצמם שהם בקו טיסה הלוך ושוב.

פאולה אדלשטיין: תודה על ההזדמנות להביא את העולים מצרפת לכאן.

פאולה אדלשטיין: זה באמת מרגש ואנחנו כולנו מאחלים להם הצלחה רבה.

דוד ראש: יש לי עדכון קטן.

דוד ראש: אני דיווחתי על 75 ילדים.

דוד ראש: אז אני לא יודע אם זו טעות שלי או פריון רב של העולים מצרפת שהספיקו ב-24 שעות לעשות עוד 20 ילדים.

דוד ראש: אז זה 95 ילדים.

מרדכי רודגולד: שמי מרדכי רודגולד.

מרדכי רודגולד: אני עולה חדש ותיק, 26 שנה בארץ מצרפת במקור.

מרדכי רודגולד: גם כן זכיתי לשרת כמה שנים בשירות החוץ בתור דיפלומט ישראלי במרוקו, באיטליה ובשוויץ.

מרדכי רודגולד: והיום אני יזם ואני שותף בהתאחדות התעשיינים בפורום עסקי שאנחנו מבקשים להקים פה בירושלים של עולים יזמים מצרפת.

מרדכי רודגולד: אני רוצה להתייחס קצת יותר לנושא הכלכלי כי אני חושב שהוא מאוד מרכזי בכל מה שקשור לעלייה מהמערב וזה אולי אחד המאפיינים המרכזיים כמו שאמר דוד ראש זו עלייה מבחירה ולא מבריחה.

מרדכי רודגולד: פעם היו אומרים שכדי להפוך למיליונר בישראל צריך להגיע מיליארדר.

מרדכי רודגולד: לצערי הרושם הזה עדיין נשאר באווירה הכללית.

מרדכי רודגולד: אין סיבה שלא נהפוך את זה ולא נביא למצב כזה שמיליונר אני מתכוון לעולים מבוססים כלכלית לא פליטים שמגיעים כבר עם רכוש, עם נכסים, עם יכולות כלכליות, ויוכלו להגיע לישראל ולפתח את זה ולהגיע עוד יותר רחוק.

מרדכי רודגולד: באמת להפוך למיליארדרים, למה לא? בישראל.

מרדכי רודגולד: יש היום 3 מכשולים מרכזיים.

מרדכי רודגולד: יש את הבעיה של העדר הכרה של המערכת הישראלית.

מרדכי רודגולד: זה נתון.

מרדכי רודגולד: באים ממדינה אחרת.

מרדכי רודגולד: פה זה עובד בצורה שונה.

מרדכי רודגולד: צריך להכיר את זה.

מרדכי רודגולד: יש את המכשול של השפה.

מרדכי רודגולד: גם כן נתון עובדתי שאין מה לעשות, לא כולם מגיעים ויודעים עברית בצורה מושלמת.

מרדכי רודגולד: ויש את המכשול השלישי שהוא כבר הרבה יותר סובייקטיבי ואפשר להשפיע עליו הרבה יותר זה הבירוקרטיה הישראלית.

מרדכי רודגולד: אם לישראלים קשה עם הבירוקרטיה אז קל וחומר לעולים שמגיעים ממדינה אחרת.

מרדכי רודגולד: לנושא של העדר ידע זה אפשר לפתור באמצעות הסברה, יותר שקיפות.

מרדכי רודגולד: את הנושא של השפה אפשר לפתור באמצעות הליווי ואני רואה שיש פה הרבה ארגונים שעושים הרבה בנושא הזה, גם להסביר, גם לתת לעולים את הכלים להבין איך זה עובד פה.

מרדכי רודגולד: גם מלווים אותם כדי להתגבר על המכשול של השפה.

מרדכי רודגולד: עדיין אפשר לעשות יותר.

מרדכי רודגולד: אפשר למשל לעשות סטופ שופ, יהיה גורם אחד מרכזי שידע את כל התשובות, שלא יריץ את האנשים מתחנה לתחנה.

מרדכי רודגולד: ופה זה מתקשר לנושא הבירוקרטיה.

מרדכי רודגולד: אנחנו יכולים להביא את העולים לרמה של הישראלים ואפילו יותר.

מרדכי רודגולד: והמטרה צריכה להיות למשוך באמת את האנשים שיש להם את הכוח הכלכלי.

מרדכי רודגולד: אני שייך לדור, עליתי לפני 26 שנה, חלק מהחברים שלי היום בשנות הארבעים בחרו לעלות לישראל וחלק בחרו להישאר בצרפת.

מרדכי רודגולד: עשו שם קריירה והיום בגיל ארבעים כמוני עם משפחה רוצים לעלות לישראל.

מרדכי רודגולד: זה הרבה יותר קשה בשבילם למרות שיש להם נכסים, למרות שיש להם פרנסה לקחת את כל המשפחה ולהתחיל מחדש בישראל.

מרדכי רודגולד: מה שלא היה לנו בתור סטודנטים כשהגענו בגיל 18.

מרדכי רודגולד: אבל צריך ליצור את המסגרות ויש פה נושא מאוד חשוב מבחינת כל מה שקשור למיסוי והטבות וחוק השקעות זרות.

מרדכי רודגולד: היום ללא יהודי בחוץ לארץ שרוצה להשקיע בישראל יש בסופו של דבר יותר הטבות מאשר ליהודי שרוצה לעלות לישראל ולהשקיע פה.

מרדכי רודגולד: זה לא הגיוני.

מרדכי רודגולד: יש פה עניין של בירוקרטיה שקשורה לאווירה הזאת.

מרדכי רודגולד: לאנשים אין מה להסתיר.

מרדכי רודגולד: אבל מצד שני כשבאים לפה ומתחילים לחטט להם בהצהרות הון והם צריכים להוכיח כל מיני דברים יש את ההרגשה שזה יעלה יותר ממה שזה שווה.

מרדכי רודגולד: אנחנו יודעים שיש מדינות בעולם שמעודדות יזמים.

מרדכי רודגולד: יש למשל בשוויץ מדיניות, קנטונים שאומרים אנחנו רוצים שאנשים עשירים יבואו לגור אצלנו ויוצרים מסלולים של הטבות כלכליות, של מיסוי, כדי שאנשים עשירים ישתקעו.

מרדכי רודגולד: כי הם יודעים שכדאי.

מרדכי רודגולד: במקום להגיד לעולים המבוססים תבואו לפה כדאי לכם, יהיה לכם במשך 10 שנים מסלול הטבות כלכליות שהמדינה תרוויח מזה.

מרדכי רודגולד: כי אנשים היום נשארים בחוץ לארץ.

מרדכי רודגולד: אז הם משלמים אפס מיסים בישראל.

מרדכי רודגולד: אם אומרים להם תעלו לישראל, תשלם 40% מיסים לא יבואו.

מרדכי רודגולד: אבל אם אומרים להם תבואו לישראל, במשך 10 שנים לאט לאט תשלמו פחות מיסים הם יגידו זה כדאי לי.

מרדכי רודגולד: כי אני אהיה בישראל במצב כלכלי יותר טוב מאשר בצרפת.

מרדכי רודגולד: וזה מצב שגם המדינה תרוויח וגם העולים ירוויחו.

מרדכי רודגולד: ישראל צריכה למשוך עלייה והיא מושכת עלייה מטעמים ציוניים, מטעמים יהודיים, אבל לא צריך להתבייש שישראל יכולה למשוך עלייה גם מטעמים כלכליים.

מרדכי רודגולד: אני חושב שאנחנו צריכים להגיד כדאי לעלות לישראל גם מבחינה כלכלית.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: היום הישיבה היתה חגיגית כי אנחנו מברכים את כל העולים מצרפת שהגיעו והעלייה היא איכותית מאוד ואנחנו נאחל להם בהצלחה.

ליה שמטוב: אנחנו עוד נדון בוועדה על כל הבירוקרטיה ועל כל הקשיים שבאמת צריכים להיפתר ומברכים על כל העליות שמגיעים לארץ הישיבה נעולה.

ליה שמטוב: תודה רבה.