הוועדה המיוחדת למאבק בנגע הסמים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 10, 2009-07-13 11:00

מוחמד ברכה: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הועדה למלחמה בסמים.

מוחמד ברכה: היום אנחנו מתכבדים בנוכחותו של השר לבטחון פנים שהוא גם הממונה על הרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול, לאחר שהנושא הועבר אליו.

מוחמד ברכה: אנחנו תולים תקוות רבות, גם הוועדה וגם הגופים העוסקים בעניין, אם זה הגופים הממלכתיים והגופים מהמגזר השלישי.

מוחמד ברכה: אנחנו תולים תקוות רבות שתשומת הלב לנושא הזה תהיה הרבה יותר גדולה.

מוחמד ברכה: במיוחד שהדעה שרווחה והיתה קיימת עוד לפני שהגעתי לוועדה הזאת, שהטיפול בסמים הוא כעין בן חורג שההתעניינות בו מועטה, ורק במקרים בהם מתקבלות ידיעות על מקרים קיצוניים של קורבנות או של הברחות, מתעוררת באופן זמני תשומת לב ולאחר מכן חוזרים לשגרה.

מוחמד ברכה: אדוני השר, במהלך הישיבות האחרונות עסקנו בתחומים שונים של הכרות וסקירה של המצב ובחיבור בין גורמים והגופים שעוסקים בנושא.

מוחמד ברכה: הנושא הזה פרוס על הרבה מאוד משרדי ממשלה והוא אינו מרוכז, להבדיל מנושאים אחרים, במשרד ממשלתי אחד.

מוחמד ברכה: בנושא עוסקים: משרד הבריאות, משרדך כמובן, משרד החינוך, משרד האוצר, משרד הרווחה והרשות הלאומית למלחמה בסמים ובאלכוהול.

מוחמד ברכה: אני מתרשם שיש תאום בין המשרדים והגורמים הפועלים בנושא אבל אני חושב שזה יוצר קושי, כי לא כולם דרים תחת כיפה אחת.

מוחמד ברכה: כפי שאמרנו, אנחנו תולים תקוות רבות מעצם העברת הנושא למשרד לבטחון פנים והשר יצחק אהרונוביץ’ הכרות וידיעה בנושא מתפקידו הקודם עוד קודם שהוא הגיע לכנסת.

מוחמד ברכה: אני חושב שכבוד השר יכול לתרום למלחמה הזאת, המלחמה בנגע הסמים והאלכוהול.

מוחמד ברכה: כל הצלחה בנושא הזה ובכל פינה שבה עוסקים בעניין, יהיו הצלחה של כלל החברה בישראל.

מוחמד ברכה: נוכחנו לדעת עד כמה הנושא הוא מעל מחלוקות ומעל האידיאולוגיות השונות.

מוחמד ברכה: אידיאולוגיה נתונה לפרשנות כי יש כאלה שמרווחים מסמים ויתכן שיש להם אינטרס עסקי או אינטרס אחר להפיץ אותו.

מוחמד ברכה: מעבר לכך אני חושב שיש אחדות דעות מוחלטת סביב השולחן הזה, וגם בישיבות הקדמות.

מוחמד ברכה: כל הצלחה היא הצלחת כלל החברה.

מוחמד ברכה: אדוני, ראשית אני רוצה לאחל לך הצלחה בעצם קבלת התפקיד הזה ואני מקווה בשם כולנו שתיתן לנושא תשומת לב מיוחדת.

מוחמד ברכה: אנחנו מודאגים ואף הבענו את הדאגה בישיבות הקודמות לגבי הצעת התקציב עליה אנחנו אמורים לדבר היום ובשלושת הימים הקרובים.

מוחמד ברכה: הצעת התקציב היא נמוכה ממה שהיה בשנה הקודמת ומה שהיה בשנה הקודמת היה פחות ממה שהיה אפילו בשנת 1988 כשתקציב הרשות היה 52 מיליון עוד שהרשות הייתה רק רשות למלחמה בנגע סמים וללא אלכוהול.

מוחמד ברכה: הוסיפו את האלכוהול, העמיסו עומס נוסף על הרשות והתקציב הזה הלך והצטמק ונעשה רזה יותר.

מוחמד ברכה: אנחנו מבקשים לנהל את המערכה במהלך השנה גם בכנסת וכמובן גם בממשלה כדי שהתקציבים לנושא הזה יוגדלו.

מוחמד ברכה: נשמח לשמוע אותך מאוד אדוני כבוד השר, בבקשה.

יצחק אהרונוביץ': תודה ליושב ראש, אני שמח להיות פה.

יצחק אהרונוביץ': הייתי חבר הוועדה לפני מספר שנים, וניסיתי גם לתרום את תרומתי, הוועדה חשובה ואני בהחלט מקדם ומברך אותך אדוני היושב ראש.

יצחק אהרונוביץ': לקחת על כתפייך נושא חשוב מאוד.

יצחק אהרונוביץ': ננסה באמת לכנס ואת הנושא של העוסקים במלאכה, המלאכה לא פשוטה.

יצחק אהרונוביץ': העבודה היא לא פשוטה, הרוב מופקד אצלי במשרד אבל אני רואה בחשיבות רבה את העבודה שלך ושל הוועדה, ננסה לסייע גם לנו וליתר הגופים כי בהחלט יש כאן הצלת חיים של אנשים ונוער עם כל המשתמע מכך.

יצחק אהרונוביץ': נמצאים איתנו משירות בתי הסוהר, גונדר אייל גובר ואנשי שירות בתי סוהר.

יצחק אהרונוביץ': מאחר ורוב האנשים פה הם אנשי מקצוע, ברשותך נאפשר להם לומר כמה דברים, חשוב לי שגם אנשי הרשות, גם אנשי המשטרה, גם אנשי שירות בתי הסוהר יספרו על עיקר עיסוקים ודרכי הפעולה ואיך הם רואים את העשייה.

יצחק אהרונוביץ': אלו דברים חשובים ביותר.

יצחק אהרונוביץ': הייתי בכל זאת מבקש לפתוח בכמה נושאים.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מדברים על כשלוש מאות אלף בני אדם שמשתמשים בסמים, אנחנו מדברים על מחקרים וסקרים והנתונים הם על פי הדיווחים.

יצחק אהרונוביץ': המספרים האלה עולים ויורדים כל הזמן.

יצחק אהרונוביץ': לצערנו בדרך כלל הם עולים.

יצחק אהרונוביץ': כשישים אלף מתוכם הם בני נוער בגילאי 12 עד 18, הם מהווים כ- 10% מכלל בני הנוער, 12,500 הם נרקומנים, מביניהם כ- 8,000 נמצאים במסגרות טיפוליות.

יצחק אהרונוביץ': המספרים האלה ידועים לאנשי המקצוע ואני רק מוסר אותם.

יצחק אהרונוביץ': אלו מספרים גבוהים שמעידים על גודל התופעה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מדברים על שוק הסמים בישראל שצורך כ- 5 טון הרואין, אנחנו מדברים על כ- 4 טון קוקאין, כ- 90 טון חשיש ומריחואנה, 20 טון של סמים מעוררים כדוגמת אקסטזי ו-LSD.

יצחק אהרונוביץ': אלו המספרים שמונחים כרגע על שולחני ועל שולחך.

יצחק אהרונוביץ': אלו מספרים נוראיים, איומים שאנחנו צריכים להתמודד איתם.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נוגעים במספרים מאוד קטנים, כשאנחנו מצליחים סוף כל סוף ללכוד איזה משלוח זה אחר דרך גבול או דרך מעבר.

יצחק אהרונוביץ': מצד אחד אנחנו שמחים שהם נתפסים ומצד שני אנו מודעים לכך שאנחנו נמצאים בקצה הקרחון.

יצחק אהרונוביץ': על פי המספרים התופעה מחרידה, מדובר על טונות.

יצחק אהרונוביץ': מדובר על 5 טון הרואין, 4 או 5 טון קוקאין.

יצחק אהרונוביץ': אלו מספרים אדירים.

יצחק אהרונוביץ': בשבוע שעבר חזרתי מסיור בדרום אמריקה.

יצחק אהרונוביץ': מה שהולך שם זה נורא, חלק מהמשלוחים מגיעים לישראל, חלקם הקטן מגיע לישראל, אבל מדברים על משלוחים גדולים מאוד ואני מתייחס כעת על משלוחים של קוקאין וההרואין.

יצחק אהרונוביץ': אני בהחלט מגדיר את האיום של הסמים וגם את של האלכוהול, הסמים הם איום אסטרטגי על החברה בישראל.

יצחק אהרונוביץ': אין שום ספק.

יצחק אהרונוביץ': כך צריך להגדיר אותו וכך צריך לסמן אותו וצריך לתקוף אותו בצורה הזאת כאיום אסטרטגי.

יצחק אהרונוביץ': אם לא נטפל בו, אנחנו כחברה הישראלית נשלם מחיר כבד.

יצחק אהרונוביץ': כשמגדירים מטרות צריך לסמן אותן, זה אחד מהאיומים על מדינת ישראל.

יצחק אהרונוביץ': המטרה היא אחד האיום על החברה בישראל.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו אומדים את הנזק הכלכלי בכ- 7 מיליארד שקלים ויש האומרים שהוא גבוה יותר.

יצחק אהרונוביץ': האומדן מתבסס על נתונים ומחקרים.

יצחק אהרונוביץ': תחום הסמים הוא תחום מאוד קשה שאנחנו מתמודדים איתו גם בשינויי חקיקה שאנחנו מנסים לקדם, ואני יודע שיש יוזמה של מספר חברי כנסת לקדם את כל הנושא של שתיית האלכוהול, אחריות ההורים, מתי שותים, איפה נכנסים.

יצחק אהרונוביץ': עם כניסתי לתפקיד הסתובבתי בפאבים במרכזי בילוי של הנוער גם בתל-אביב וגם במקומות אחרים.

יצחק אהרונוביץ': בעולם שותים ואי אפשר למנוע את השתייה , מצד שני צריך לפקח ומהצד השלישי אנחנו רואים את הנזקים שהשתייה עושה.

יצחק אהרונוביץ': אני לא מדבר רק על הנזק הגופני אלא אנחנו רואים את השיכורים שיוצאים אחר כך לכבישים, ראינו את זה רק בסוף השבוע האחרון שנהג שיכור נהג והרג שישה אנשים.

יצחק אהרונוביץ': זו רק דוגמה ואנחנו נמצאים בשלבים הראשונים של החקירה.

יצחק אהרונוביץ': זו רק דוגמה לשיכורים שיוצאים ושנוהגים למרות שיש קמפיין שאומר כ"ששותים לא נוהגים" אבל הנוער לא מבין את זה לצערי, ולא רק הנוער שיוצא ומבלה ואחר כך נוהג וגורם נזקים, ואיפה הבריאות של אותו אדם.

יצחק אהרונוביץ': הדברים האלה הם נושאים שאנחנו מטפלים בהם.

יצחק אהרונוביץ': אני מאוד שמח, אני אומר לך אדוני היושב ראש, שהרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול עברה אלינו בחודשים האחרונים על פי החלטת הממשלה.

יצחק אהרונוביץ': זה נכון היה להעביר אותה אלינו.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו קיבלנו את הרשות וחיבקנו אותם, התחלנו לעבוד איתה.

יצחק אהרונוביץ': הממשקים בינינו לבין הרשות , בין הרשות למשטרה או בין המשטרה לבין שירות בתי הסוהר בהחלטת סוגרים מעגלים.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו בתחילת הדרך.

יצחק אהרונוביץ': דיברנו על תקציב והעליתי את זה גם מעל דוכן הכנסת, אתה דיברת.

יצחק אהרונוביץ': התקציב שאנחנו הולכים לאשר בימים אלה עומד על 10 מיליון פלוס מינוס.

יצחק אהרונוביץ': בהסכם הקואליציוני הוספנו עוד 15 מיליון.

יצחק אהרונוביץ': המטרה הראשונית הייתה לקבל 35 מיליון ואנחנו רחוקים עדיין מהמספר הזה.

יצחק אהרונוביץ': כולנו צריכים להתארגן ואני אשמח שאדוני היושב ראש יסייע, יש הרבה מה לעשות בתחום.

יצחק אהרונוביץ': הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול והיא למעשה המנוע והמחולל של כל העשייה הזאת, של כל הנעת הדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': הנושא הוא תקציבי ובהחלט צריך לשים את זה על סדר היום.

יצחק אהרונוביץ': דיברנו על הנזק הכלכלי אבל מצד שני אנחנו לא נותנים להם את הכלים להיכנס לדברים.

יצחק אהרונוביץ': הנושאים באמת בראש מעיינינו.

יצחק אהרונוביץ': הנקודה האחרונה זה נושא הגבולות.

יצחק אהרונוביץ': אמרתי מעל הדוכן – גבול לבנון פרוץ, ישנה גדר ויש עדיין ניסיונות מוצלחים של הצבא ושל כל מי שעובד, ישנה יחידה של המשטרה שעובדת ועושה עבודה מצוינת.

יצחק אהרונוביץ': אבל צריך לדעת שמצליחים להעביר שם משלוחים, כולל סמים.

מוחמד ברכה: על פי הנתונים שנמסרו כאן, אנחנו רואים שההברחות בגבול הלבנון פחתו מאוד.

יצחק אהרונוביץ': נכון אבל עדיין זה קיים.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מדברים על תחושות ואנחנו יודעים על התפיסות וזה בסדר, אבל יש הרבה הברחות ואנחנו לא יודעים כמה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מקבלים את הנתונים בדיעבד כשהסמים בישראל או כשאנחנו יודעים שהייתה הברחה, או שיש מניעה.

יצחק אהרונוביץ': אנחנו עדיין יודעים שיש שם מעבר של סמים.

יצחק אהרונוביץ': אני יכול להגיד לך שהגבול סגור הרמטית?

יצחק אהרונוביץ': לא ! יש את ראג'ר לדוגמה ולא רק.

יצחק אהרונוביץ': אלו מעברים מלבנון ויש עוד, ובוודאי ראש החטיבה המודיעינית יתייחס לזה בהמשך.

יצחק אהרונוביץ': הגבול עם סוריה סגור כמעט לחלוטין אבל אנחנו רואים שם סימנים.

יצחק אהרונוביץ': הגבול עם ירדן, גם הצד הירדני עובד יפה וגם אנחנו, אבל ההברחות עולות כל הזמן, אנחנו תגברנו שם את יחידות המשטרה ונכנסה יחידה נוספת לעבוד על גבול ירדן ואנחנו רואים תוצאות יפות בגבול ירדן.

יצחק אהרונוביץ': הגבול עם מצרים הוא גבול פרוץ ואני מזכיר את זה לכולם.

יצחק אהרונוביץ': יש שם מעבר סמים ולא רק, יש שם מעבר של מבריחים, אריתריאים וסודנים וכל מה שקשור לגבול מצרים וכל מיני פליטים.

יצחק אהרונוביץ': אני עדיין חושב שעושים עבודה די יפה במעברי הגבול הימיים והאוויריים אבל אנחנו מרגישים שעדיין יש הברחות עם כל הניסיונות למניעה עדיין מצליחים.

יצחק אהרונוביץ': אני מעריך שחלק נכנס דרך המעברים.

יצחק אהרונוביץ': מאחר ויש היצע וביקוש יש כניסה ויציאה ולפעמים אנחנו משמשם כמדינת מעבר להעברת הסמים.

יצחק אהרונוביץ': ברשותך, אדוני היושב ראש, הייתי רוצה להתחיל עם יחידת המודיעין כדי לקבל סקירה מודיעינית ואחר כך לשמוע את שירות בתי הסוהר ונסגור את המעגל עם הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול.

זאב ציגלברג: רציתי להעיר הערה בעניין המכס.

יצחק אהרונוביץ': אין בעיה, אתה יכול להעיר אני לא היושב ראש, אתה יכול להעיר כל הערה.

זאב ציגלברג: אתה אחראי על המשטרה ועל שירות בתי הסוהר.

השר יצחק ציגלברג: אני לא אמרתי על המכס מילה, היושב ראש מנהל את הדיון.

מוחמד ברכה: לא רק שאתה רשאי לומר הערה אתה גם תקבל את הבמה לומר את דבריך.

מוחמד ברכה: הייתי בנמל אשדוד וראיתי שהם עושים עבודה נפלאה שם.

יצחק אהרונוביץ': ודיברנו על השיקוף בחיפה שחסר.

מני יצחקי: בוקר טוב.

מני יצחקי: השר פתח ואמר שזה איום אסטרטגי ומבחינתנו כמשטרת ישראל אכן אנחנו רואים את הנושא כאיום אסטרטגי ואנחנו מממשים את זה בתכנית.

מני יצחקי: אני חייב לומר שבנינו תכנית בתחילת שנת 2008, תכנית זו הייתה בשיתוף פעולה גם של שהרשות, גם של המכס וגם של גורמים אחרים.

מני יצחקי: יחד בנינו את התכנית ולמעשה התכנית הזו מומשה ולשמחתי לאחר תקופה של שנה וחצי אנחנו יכולים לומר שהיעדים שקבענו לעצמנו הושגו ואף ההישגים הם מעבר ליעדים המוגדרים ואני ארחיב ואפרט.

מני יצחקי: התכנית נקראת עשרת הצעדים, ולא דיברנו על זה בקול עד היום.

מני יצחקי: אבל היום כשהשר הגיע לוועדה החלטנו שאנחנו מגיעים ופורסים בקצרה את תכנית עשרת הצעדים.

מני יצחקי: לתכנית יש משמעות.

מני יצחקי: יושבים כאן המעורבים והם יודעים ומכירים את התכנים שלה.

מני יצחקי: התכנית היא תלת שנתית, אמרנו שאנחנו חייבים לפעול במגמה תלת שנתית ולראות בנקודת הזמן שאנחנו נמצאים, בסוף 2007 ותחילת 2008 ובסוף שנת 2010 לעמוד בתוצאות המיוחלות.

מני יצחקי: הרעיון היה לטפל גם ביבואנים, גם בסחר וגם במשתמשים ובנוער.

מני יצחקי: התכנית מדברת על ארצות היעד, ארצות המוצא של הסם.

מני יצחקי: השר הזכיר את דרום אמריקה שהוא ביקר שם.

מני יצחקי: מבחינתו בעזרת הנציגים, ובעזרת היכולות המודיעיניות שיש לנו מנסים לשים את היד על החומר כבר בארצות המוצא.

מני יצחקי: זאת אומרת באותן מדינות שבו יש את התכנון הראשוני להבאת סמים לארץ.

מני יצחקי: כמובן שאנחנו כמדינה קטנה החלק היחסי שלנו הוא בהתאם.

מני יצחקי: אנחנו בהחלט עושים שיתוף פעולה עם משטרות אחרות כדי להניח את היד על הסם, למנוע ולסכל את היכולת להגיע הנה.

מני יצחקי: הנקודה השנייה היא הגבולות.

מני יצחקי: השר פירט לגבי הגבולות ואני ארחיב במעט.

מני יצחקי: הגבולות הם המעבר הטבעי אלינו פנימה לתוך מדינת ישראל.

מני יצחקי: אנחנו יודעים למפות את האיומים מכל גבול ויודעים אילו מענים אנחנו צריכים לתת.

מני יצחקי: התכנית אמרה שיש להקים יחידות כי אחרת אתם לא תוכלו להסתדר מול הגבולות.

מני יצחקי: צריכים אנשים מקצועיים וצריכים הרבה כסף.

מני יצחקי: צריכים הרבה כסף לאמצעים טכנולוגיים וצריכים יחידות ייחודיות.

מני יצחקי: בצפון הוקמה יחידה שנקראת "יג"ל ", היחידה לגבול לבנון, והיא פועלת בשיתוף פעולה עם צבא ההגנה לישראל.

מני יצחקי: ישנה יחידה שהביאה למספר הצלחות, ואנחנו מודעים שיש חומר עובר ושעליו אנחנו לא שמים את היד.

מני יצחקי: אבל המשמעות של יחידה שתופסת את הסוחר, ונניח שאותו סוחר מבריח פעם בחודש 20 קילו.

מני יצחקי: אם אני תופס אותו בסיכום השנתי אני חתכתי תהליך של יכולת הברחה של 20 כפול כל הפעמים.

מני יצחקי: כמובן שיש מי שממלא את מקומו וגם עליו אנחנו צריכים לשים את היד.

מוחמד ברכה: המבריחים משתכללים.

מני יצחקי: גם אנחנו משתכללים.

מוחמד ברכה: אבל אתם צעד אחד אחורה.

מני יצחקי: אני מקווה שאנחנו מנסים לצמצם את הקצב ולעמוד בטכנולוגיות שיכולות לעזור לנו לצמצם את היכולות של אותם גורמים.

מני יצחקי: בגבול ירדן העמדנו את יחידת מגן שהיא יחידה חדשה שהביא לסידרה משמעותית ביותר של הצלחות.

מני יצחקי: אם הוועדה תחליט ותרצה שאני אציג את התכנית בהרחבה בישיבות הבאות אציג אותה.

מני יצחקי: עלינו בעשרות אחוזי תפיסות.

מני יצחקי: התפיסות לא נמדדות רק בכמות הסמים אלא בעוצמה ובהרכב של אלה שתפסנו וביכולות שלהם לעשות עבודה בגבול המסובך והארוך הזה של 200 קילומטר ויותר.

מני יצחקי: הגבול המצרי כאמור פרוץ וכפי שנאמר פה.

מני יצחקי: שם אנחנו מפעילים את משמר הגבול ערבה, ולמעשה הוא סוגר לנו את הפן הזה יחד עם הצבא.

מני יצחקי: הקמנו יחידה בנמל תעופה בן גוריון 747, יחידה מאוד מקצועית.

מני יצחקי: בחודשים האחרונים אנחנו רואים שמסמנים אותם גורמים שמחדירים סמים דרך המעברים או בעיקר דרך נמל תעופה בן גוריון.

מני יצחקי: זו המעטפת של הגבולות.

מני יצחקי: אנחנו מגיעים לפעילות פנים ארצית.

מני יצחקי: הפעילות בתוך הארץ הייתה חלק מההחלטה האסטרטגית הכוללת לפעול מול הסוחרים.

מני יצחקי: כלומר אם לא הצלחנו לשים את היד בארץ והמוצא ולא על הגבולות הוחלט לשים את היד על הסוחר שהוא למעשה זה שמפזר את ה- 100 גרם שהוא מביא ל- 10,000 מנות.

מני יצחקי: צריך לראות מה קורה ל- 10,000 המנות בשכונה שקטה, הסוחר יושב עם 10,000 מנות, מגיעות מוניות, תנועה.

מני יצחקי: לנו חשוב לשים את היד על הסוחר עצמו וזה במעטפת הפנימית.

מני יצחקי: במעטפת הפנימית עלינו ב- בכמות התיקים 38%, אלו נתונים יבשים שנמצאים פה אצלי.

מני יצחקי: קבענו לעצמנו בעשרת הצעדים של התכנית עליה ב- 35% בכמות התיקים בנושא סחר בסמים.

מוחמד ברכה: הכוונה לתיקים שנפתחו?

מני יצחקי: תיקים שנפתחו ונשפטו.

מני יצחקי: יש לנו את הרשימה המסודרת.

מני יצחקי: מבחינתנו התכנית הזאת צמחה לגבוה בעניין סוחרי סמים.

מני יצחקי: את כל העבודה הזאת עושה משטרת ישראל אבל תמיד בתמיכה של הסביבה פה ויש לכך משמעות.

מני יצחקי: לתכנית יש פן נוסף והוא הנגיעה בבני הנוער המשתמשים ובאלה שמוכרים לבני הנוער.

מני יצחקי: התכנית נוגעת בעניין הזה באופן הדוק ביותר.

מני יצחקי: זה לא אומר שאם אני יודע שבעל קיוסק הסמוך לבית הספר מוכר לצעירים שנכנסים לבית הספר, אני לא מאשים את כל בעלי הקיוסקים או הפיצוציות חלילה, אנחנו נותנים לקיוסק הזה או לפיצוציה עדיפות על פני מקומות אחרים.

מני יצחקי: נושא נוסף שקיים בתכנית הוא החילוט, שזה גורם שמאיים על הסוחר.

מני יצחקי: הסוחר לעיתים יעדיף להגיע לעסקת טיעון בנושא הכספי ולא על השנים.

מני יצחקי: בנושא הזה אני אתן לרשות שידברו אחרי, אבל אני רוצה לציין שאנחנו בקפיצה אדירה.

מני יצחקי: למשל קבענו כיעד מסוים סכום מסוים של מיליונים לשנת 2008, הקמנו מערך חדש של חילוט בסיוע הרשות, ככל שנוסיף ונגביר כך נביא יותר תפוקות.

מני יצחקי: אתמול שמעתי שנתוני החילוט קפצו במאות אחוזים, הכסף שאנחנו לוקחים.

מני יצחקי: למשל סוחר מלבנון זרק חומר ותפסנו כ- 600 אלף דולר הכסף מיד הולך, מכוניות, הכל הולך מיד לטובת החילוט.

מני יצחקי: ההכשרות ובניית המערך, קציני החילוט והאמצעים שיש ברשותם זה בעזרת הרשות.

מני יצחקי: אנחנו עובדים בעזרת המכס בגבולות ובמעברים, עם הידע של המכס ובשיתוף עם המכסים בעולם וזה פן נוסף בתכנית.

מני יצחקי: התכנית למעשה היא תכנית מאוד רחבה ובמספר דקות אני מעביר את תמציתה.

מני יצחקי: כשאני מעביר את התכנית בפורומים אחרים אני מעביר אותה במשך כשעה, שעה וחצי, כאן אני מנסה להעביר ב- 5 דקות את המסרים העיקריים של התכנית שהתממשה.

מני יצחקי: סימנו את נושא הסמים כבר בתחילת שנת 2008, קבענו תכנית, קבענו ממדים ויעדים לתכנית, קבענו דרך לתכנית והתכנית מתממשת.

מני יצחקי: יכול להיות שאם נפעיל ונדחף עוד כספים, ונקנה עוד מכשירים מתוחכמים כאלה ואחרים שנקנו השנה, נפעיל עוד אמצעים טכנולוגיים ונרחיב את יחידות הגבול, נרחיב את הטיפול בקיוסקים ובפיצוציות שמהוות בעיה בנושא של בני נוער - נעשה במקום 20 מבצעים 40 מבצעים.

מני יצחקי: הכל זה פונקציה של אמצעים.

מוחמד ברכה: יש קשיים בחקיקה.

מוחמד ברכה: יש נקודות בחוק שמעכבות את העבודה שלכם?

מני יצחקי: זה הסעיף האחרון של התכנית ואולי הוא צריך להיות הסעיף הראשון בעשרת הצעדים.

מני יצחקי: יש כאן את עניין החקיקה ולנו יש המלצות לשינוי חקיקה ויש לנו המלצות בעיקר בנושא החומרים המופצים באמצעות הפיצוציות, אני אומר לכם שזה מטריף אותנו כי אתה תופס חומר ואז הוא מיד משנה את ההרכב שלו.

מני יצחקי: גם אנשינו וגם אנשי משרד הבריאות יתייחסו לכך.

מני יצחקי: אנחנו רואים את בני הנוער שנכנסים לפיצוציות, אנחנו רואים את הפן של האלכוהול אבל יש גם העניין של החומרים שמשנים את הגוון שלהם או את ההרכב שלהם.

מני יצחקי: אנחנו רואים את התוצאות.

מני יצחקי: השוטרים שמגיעים בשלוש או ארבע לפנות בוקר נאלצים להתמודד בחזית הזאת, מול הצעירים שאותו פושע בפיצוציה מוכר להם, לא כולם כאלה, ישנם כאלה שמוכרים חומר כזה או אחר שלעיתים הוא על פי החוק, הוא מצא את הפרצה לתקופה מסוימת.

מני יצחקי: לנו יש בהחלט הצעות לשינוי חקיקה וגם את זה אנחנו מעלים ונעלה בצורה מסודרת עם הרשות.

מני יצחקי: נתתי סקירה על רגל אחת, שבה הבאתי את הדברים מהזווית המשטרתית.

מני יצחקי: לסיכום אני יכול לומר שראינו בזה יעד, ראינו בזה דרך, ראינו בזה משימה וראינו בזה שליחות.

מני יצחקי: מתחילת שנת 2008 אנחנו מתעסקים בזה ואנחנו מוציאים סיכום חצי שנתי שהשר חשוף אליו.

מני יצחקי: מבחינתנו בכלל המגמות ובכלל החומרים אנחנו רואים עליה במעצרים.

מני יצחקי: אני שמח ביותר שאנחנו הצלחנו לפתח את העניין בארצות המוצא.

מני יצחקי: כי אם שם אני בולם אז אני בולם את הכמות הגדולה ואני גם חוסך לעצמי הרבה עבודה, ואני מתפנה לדברים אחרים.

מני יצחקי: תודה.

יצחק אהרונוביץ': ברשותך אייל גובר, קח גם אתה כמה דקות ותן לנו סקירה מה קורה בשירות בתי הסוהר.

מוחמד ברכה: סליחה, אבקש שתתייחס בדבריך לנושא הגמילה ולקשר עם השיקום.

מוחמד ברכה: אחרי שיוצאים מכם, יש מספר של משתחררים שחוזר אליכם, אני חושב שזו אחת מנקודות המפתח שצריך לתת עליה את הדעת.

אייל גובר: אנחנו נציג היום את פעילות שירות בתי הסוהר במאבק בנגע הסמים, אנחנו נתמקד היום בפעולות שאנחנו עושים כנגד נגע הסמים.

אייל גובר: חשוב להבין ששירות בתי הסוהר מתוקף הוויה והעשייה שלו, כמעט כל פעילות גם הטיפולית וגם האכיפה המתבצעים בו יש להם נגיעה בהתמודדות עם סוגיית הסמים.

אייל גובר: אני מבקש להתחבר לדברים האחרונים שאמרת, על החזרה למאסר.

אייל גובר: היעד המרכז של השירות זה לצמצם זאת.

אייל גובר: כל המטרות וכל העבודה שלנו מכוונים להגיע לשם.

אייל גובר: אנחנו גם נתייחס במהלך הדברים לאחוז הרצדיבזם של המשתמשים בסמים, של אלה שמקבלים טיפול ושל אלה שאינם מקבלים טיפול.

אייל גובר: שירות בתי הסוהר מתמודד בסוגיית הסמים או עם נגע הסמים בשני היבטים מאוד מרכזיים.

אייל גובר: האחד זה הביקוש והשני זה בהיבט ההיצע.

אייל גובר: על היבט ההיצע ידבר רב כלאי נתן פז שהוא מפקד יחידת דרור שהיא יחידה מיוחדת שעוסקת באכיפה וזה בעצם הקטע של מניעת כניסת הסמים לבתי הסוהר.

אייל גובר: בהיבט של הביקוש אנחנו מתייחסים להיבט הטיפולי.

אייל גובר: בהיבטים הטיפוליים יש שני מרכיבים, האחד זה הטיפול הנפשי, חברתי, שיקומי שעליו ידבר גונדר משנה יוסי גובר שהוא ראש המחלקה לחינוך, טיפול ושיקום עורך דין ודוקטור יוסי גובר.

אייל גובר: על הקטע של הטיפול הרפואי הנרקולוגי ידבר דוקטור פבל ספיבק שהוא ראש ענף נרקולוגיה בשירות בתי הסוהר.

אייל גובר: אני מציע שאנחנו ניפתח עם שנתן פז שידבר על היבט האכיפה ואחרי זה יוסי ודוקטור פבל ספיבק ידברו יחד כל אחד לפי תחום התמחות שלו.

מוחמד ברכה: אני מבקש לעלות שאלה נוספת בנוכחות השר.

מוחמד ברכה: זה עלה בשתי ישיבות, יש טענות על העלמת עין לכניסת סמים לבתי סוהר על מנת לקנות שקט תעשייתי.

אייל גובר: רציתי להתייחס לזה ברשותך, אבל חשבתי שזה כבר לא רלוונטי.

אייל גובר: זו אגדה שלא הייתה באמת, לפחות במשך עשרים וחמש השנים שאני משרת בשירות בתי הסוהר.

אייל גובר: הסמים זו אחת הצרות הכי צרורות שיש לנו בשירות בתי הסוהר, זה אבי כל חטא, זה מכניס אי שקט עצום.

אייל גובר: על כל אחד שכאילו זה מרדים אותו ומטמטם אותו כדי שהיה לנו שקט זה מאבקים על כסף ושליטה, על טריטוריות ואחר כך התנהגויות בלתי נשלטות.

אייל גובר: אגדה.

מוחמד ברכה: אני לא אומר שיש מדיניות ואני מקבל את הדברים, אבל איך אתם יכולים לשלוט כדי שאנשים מתוך המערכת לא ימעדו?

אייל גובר: אנשי שירות בתי הסוהר?

מוחמד ברכה: כן.

אייל גובר: אחד היתרונות הגדולים של שירות בתי הסוהר זה שהוא גוף מאוד מרוכז.

אייל גובר: אמר פעם אחד ממפקדי בתי הסוהר שלימים היה גם יותר בכיר והגיע לדרגת גונדר, הוא אמר שבבית סוהר של 700 אסירים יש 800 מלשינים.

אייל גובר: אם איש סגל סורר, במוקדם או במאוחר יעלו עליו.

אייל גובר: זה לא משהו בינו לבינו, זה בתוך בית הסוהר, תמיד יש עדים ותמיד יש מישהו בסביבה.

אייל גובר: מאוד קשה לאיש סגל בשירות בתי הסוהר לבצע עבירות מסוג כזה.

נתן פז: אנסה בכמה דקות לתת את הפן שלי.

נתן פז: אני מפקד יחידת דרור.

נתן פז: יש לי כאן דברים מוחשיים כי אני חושב שטוב מראה עיניים וכדאי להציג ולהמחיש.

נתן פז: דברנו על סמים וצריך לזכור שזו עבירה מרכזית.

נתן פז: לגבי נתון אחד שאני מניח שאייל גובר ייגע בו הוא של- 50% מכלל אוכלוסיית הפליליים יש לה קשר כזה או אחר לסמים, רובם מכורים.

נתן פז: אם אנחנו מדברים על שירות בתי הסוהר שהוא גוף טריטוריאלי בטחוני סגור, אנחנו לא מדברים על כל מדינת ישראל בהיבט של מקום פתוח, יש לזה משמעות גבוהה מאוד.

נתן פז: לא ניתן לבוא ולומר מהם המימדים, אבל על פי מה שאנחנו תופסים ניתן לכמת את זה ולומר מה הרציונל של כמויות הסמים.

נתן פז: לדוגמה: מנה אחת של סמים שעניינה 0.7 גרם היא עצם גרם אחד של סם, זה אותו גרם שמוכרים, ולצורך העניין בלוד ומבלי להיכנס לסיבות אלו או אחרות.

נתן פז: את אותו גרם מחלקים בשירות בתי הסוהר לשלוש, 0.3, בגלל שזו טריטוריה ביטחונית וסגורה לוקחים את אותו גרם ומחלקים אותו להרבה יותר מנות.

נתן פז: אם תפסנו 100 גרם ומכפילים כפול 7 כפול 50 שקלים מקבלים ממדים עצומים.

נתן פז: סביב תופעת הסמים ישנן עבירות נלוות שהן עבירות מסוכנות של פגיעה באחרים, של התחמשות, של איום על סגל ועל אזרחים ואת העניין הזה אני מקשר בקשר ישיר לסמים.

נתן פז: הערה נוספת בעניין הזה, חשוב לזכור שאותו סוחר סמים שעצרנו והכנסנו למתקן אינו מפסיק את פעילותו בסמים, מכוונים פשיעה מתוך בית הסוהר וזה עיסוקם.

נתן פז: אנחנו עושים את כל הפעולות כדי לטפל בתופעה ואני אציג אותן.

נתן פז: ישנם שלושה סוגי עבריינים שיושבים על נושא הסמים והם: הסוחרים, הבלדרים והנרקומנים.

נתן פז: אם אנחנו מתייחסים ליעד המרכזי שאנחנו תוקפים הם הבלדרים, מאחר שסוחר סמים שנמצא בתוך כותלי בית הסוהר ושמוגדר מתוקף החוק, מתוקף הסמכויות, כסוחר סמים חלות עליו הגבלות שמתבטאות בהגבלת הטלפונים, הגבלות בביקורים ובכל מה שמאפשר לו לפעול באופן חופשי בחוץ.

נתן פז: הוא תחת פיקוח אבל עדיין יש לומר שהסוחרים מצליחים לעשות כל מיני פעולות שעניינים סחר.

נתן פז: אבל הבלדרים, אותם האנשים שמאותרים כמי שיוצאים לחופשה, ומי שנגיש לכל מיני מקומות הוא בעצם אחראי להברחת הסמים.

נתן פז: ויש כמובן את הנרקומנים שהם אוכלוסיית היעד.

נתן פז: יש כמה רמות בהגדרת סוחרים, יש את הסוחר הגדול שדיבר עליו ראש יחידת המודיעין של המשטרה, ההוא שהגיע מלבנון, יש את הסוחר הקטן שמפיץ את הסמים בתוך האגף.

נתן פז: החלוקה הזאת חשובה כדי להבין.

נתן פז: הסיבות העיקריות זה כסף.

נתן פז: הסחר בסמים הוא מנוף כלכלי מאוד מאוד גדול.

נתן פז: לכאורה אסיר לא יכול להחזיק סכום בתוך כותלי בית הסוהר, את הכסף מפקידים בקנטינה.

נתן פז: יש היבט חוץ בית הסוהר שהיא תעשייה שלמה שמגלגלת כסף והעניין מוכר.

נתן פז: כוח ועוצמה, בעל המנה הוא בעל הדעה.

נתן פז: כוח ועוצמה סביב הסמים מאפשרים לאותו אדם להשפיע על אסירים אחרים להבריח סמים, אלה יכולים להיות הבלדרים ובכלל גם אסיר שאין לו כלל קשר לסמים.

נתן פז: אותו אדם שמאתרת אותו וועדה מוקדמת לכאורה של עבריינים שמוצאת אותו כדי להעביר איתו סמים.

נתן פז: זה לחץ על בעלי חוב ועל קרובי משפחה ועל המשפחות בחוץ, ולא פעם אנחנו מקבלים ידיעות על כך.

נתן פז: והיכולת של אותו סוחר סמים להפעיל כנופיה, חד משמעית, של חיילים, בעיקר נרקומנים שיעשו הכל בשבילו, להחזיק אמצעי לחימה, להחזיק הסמים ומי כדי לתקוף סגל או אחרים.

נתן פז: צריך להבין ולומר את הדברים, אי אפשר לחסל את התופעה לחלוטין.

נתן פז: צריך להביא את התופעה למינימום נסבל כי כל זמן שקיימת אוכלוסיה נרקומנית וכל עוד יש ביקוש לסמים הסמים ימצאו את דרכם פנימה.

נתן פז: אני מיד אציג איך תוקפים את זה, ותוקפים את זה בצורה מאוד אפקטיבית.

נתן פז: מעגלי הפעולה, מדובר פה על יחידת דרור וגם על שירות בתי הסוהר כללי, יחידת דרור היא חלק מהארגון.

נתן פז: בדקנו וניתחנו את כל הנתיבים דרכם יכולים סמים לעבור.

נתן פז: אתחיל מהליבה.

נתן פז: כשאנחנו מדברים על אדם שנכנס עם סמים על גופו, אנחנו מדברים על מתקן של מעקב על סמים שמוחזק במתקן דרור, אנחנו מדברים על רזולוציה שמסביב למידע מודיעיני או סביב התנהלות אחרת של איסוף אנחנו מקבלים מידע על אדם שיש על גופו סמים, אני אומר בצער שמתייחסים לגוף האדם ככלי קיבול להחזקת סמים ומכירים את זה גם מהמשטרה על אנשים שמגיעים מחוץ לארץ.

נתן פז: שירות בתי הסוהר יודע להחזיק אותם על פי חוק ולפקח עליהם בתנאי הפרדה.

נתן פז: תראו את הדוגמאות על הכמויות שתופסים מאותם אסירים.

נתן פז: מדובר על 141 גרם, על 163 גרם.

נתן פז: לדוגמה: שני חבר'ה שהגיעו ביום אחד לבית סוהר כרמל שהאוכלוסייה העבריינית שם היא רוב רובה, נרקומנית, מופיעים שני חבר'ה שביום אחד מנסים להחדיר כמעט חצי קילוגרם סמים.

נתן פז: אנשים שמחזקים בגופם אמצעי לחימה כעבירה נלוות לאותו סחר בסמים וגם בעניין הזה ישנן דוגמאות.

נתן פז: מיהי האוכלוסייה שמחזיקה סמים?

נתן פז: אנחנו מכירים מקרוב את העבריינים האלה בהיבט שהם יעשו הכל כולל להיות על סף המוות ולא לתת את הסמים.

נתן פז: אנחנו מחזיקים אותם במתקן ובסופו של דבר מגיע אדם לבית חולים כי הוא יכול למוות וכרגע יש תופעה בריאותית שנגרמה בעקבות החזקת סמים.

נתן פז: יש כאן לא מעט דוגמאות של אנשים שנותחו בהקשר של הצלת חיי אדם ובסופו של דבר הוצאו מהם הסמים, יש לא מעט דוגמאות בעניין הזה.

נתן פז: לגבי שיטות הסלקה, היצירתיות של החבר'ה, דיברת על כך שאנחנו בצעד אחד אחורה.

נתן פז: אנחנו כל הזמן במלחמת מוחות וצריך להבין הזה.

נתן פז: השדרוג של היכולות גם בתחום הטכנולוגי, גם בתחום המודיעיני, וגם בתחום של החיפושים והפעילות היזומה מאפשרת לנו בסופו של דבר למצוא תופעות כמו בליעת סמים בבלונים כדי שהם יצוצו לאחר זמן במתקן, וכדי שבסופו של דבר הם לא ישתחררו ללא מתן הסמים.

נתן פז: זה בעניין החזקת הסמים בגופו של אדם.

נתן פז: לגבי חיפוש סמים, אנחנו נכנסים לחיפוש בכל היחידות בשירות בתי הסוהר, כחוט השני ולא רק יחידת דרור, כל יחידות השטח מבצעות את החיפושים מספר פעמים ביממה.

נתן פז: יש לזכור שסוהר שנמצא באגף יכולת חלוקת הקשב שלו לחיפוש יסודי לאורך זמן אינו זהה ליכולות של יחידת דרור שהיא יחידה קטנה.

נתן פז: סוהר שעובד 24 שעות נכנס שלוש, ארבע וחמש פעמים לאותו תא, אבל בסופו של דבר הוא יכול לחפש חצי שעה או ארבעים דקות, יחידת דרור יכולה לחפש 8 שעות כי זה המקצוע שלה וזה מה שהיא עושה.

נתן פז: אני אתן דוגמאות לדברים שנמצאים בתוך התא, אותה עבירה של התחמשות כדי להגן על הסחר בסמים, להגן על הכנופיה, אמצעי לחימה מאולתרים, הסלקה של כל מיני חומרים במקומות כמו חלונות, מרצפות או כל דבר אחר, טלפונים כדי ליצור את הקשר עם החוץ ולעסוק בסחר סמים, חומרים כתובים והנחיות לגבי סחר בסמים.

נתן פז: בהיבט הזה אתם יכולים לראות את התמונות וחשוב לי להמחיש את זה באופן ויזואלי.

נתן פז: ביקורים – נתיב החדרה נוסף, נתיב משמעותי והוא נתיב הביקורים.

נתן פז: קבענו לנו יעד מוגדר בנושא הזה מאחר שאזרחים, משפחות וגם בעלי תפקידים, צריך לומר את זה כי יש דברים שמוחדרים באמצעות בעלי תפקידים רשמיים ולא נרחיב בעניין הזה.

מוחמד ברכה: למי אתה מתכוון?

מני יצחקי: עורכי דין, אבל לא רק, גם, אני אתן דוגמה עובדתית.

מני יצחקי: לפני כשנתיים יחידת דרור תפסה עורכת דין בהברחת סמים לראש ארגון פשיעה.

מני יצחקי: בתוך הליפסטיק שלה נמצא חומר חשוד כסם.

מני יצחקי: הביקורים והפגישות התדירות עם אותם אסירים מהווים נתיב הברחה.

מני יצחקי: בנתיב זה עוברים חומרים כתובים ודברים נוספים.

מני יצחקי: מבריחים גם באמצעות תחתיות כפולות ובכל מיני אמצעים שאנחנו מתמודדים איתם טכנולוגית, טלפונים שמוברחים על ידי קטינים כדי להבטיח את ההחדרה.

מני יצחקי: יוזמת רשות בתי הסוהר לתפיסה, כתפיסה כללית, מהנציב, סגנו, ומדיניות השר הוא לא להמתין עד שהאסירים יכנסו אלא הוא מנתח את כל הנתיבים.

מני יצחקי: נתיב הברחה נוסף זה באמצעות זריקת סמים או חפצים מעבר לחומות.

מני יצחקי: צריך לזכור שמגיעים עבריינים לסביבת בית הסוהר, ניקח לדוגמה את בית הסוהר כרמל, רוב האוכלוסייה שנמצאת שם היא אוכלוסיה של מכורים לסמים, בלדרי וסוחרי סמים.

מני יצחקי: בשנתיים האחרונות התרחשו לא מעט זריקות של סמים.

מני יצחקי: לדוגמא אסירים שלצורך העניין מוגדרים אסירי יעד גם של המשטרה, בפעילות משותפת הם מצליחים לסכל ולתפוס אנשים עם ראיות.

מני יצחקי: אני מוכרח לציין שלא רק סמים זורקים ולהעיר שהיכן שנזרקים סמים ייזרק מחר נשק ודברים אחרים.

מני יצחקי: צריך לזכור את זה ולהבין שסמים הם המחולל של כל הדברים.

מני יצחקי: יציאות זמניות, הן נתיב נוסף, האסירים מנצלים את יציאתם הזמנית לבית המשפט, לבית חולים, ולא במעט פעמים היציאה בחסות שירות בתי הסוהר ששומר עליהם.

מני יצחקי: האסירים מאוד יצירתיים ובסופו של דבר הם מצליחים להסליק את הסמים ובמגע כזה או אחר עם מבקר או אזרח להבריח.

מני יצחקי: לדוגמה אסיר שיוצא לבית חולים, קטוע יד ורגל שיוצא לטפל בפרוטזות שלו בבית החולים עם כל ההיבט האנושי של המקרה, הוא מגיע לבית החולים ולצורך העניין הוא מגייס את אותם ספקי סמים ומצליח בקשר של רופא חולה להסליק סמים.

מני יצחקי: יש דוגמאות רבות אבל זו דוגמה מרכזית.

מני יצחקי: נתונים לגבי מבצעים בנושא של יעדים ומדדים – לקחנו את הנתונים, מוצגים כאן נתוני יחידת דרור ונתוני שירות בתי הסוהר ואם אנחנו משווים זה כ- 40% מכלל שירותי בתי הסוהר.

מני יצחקי: כל מה שקשור לאחזקת סמים בגופו של אדם, החלק הכחול שבמצגת מתייחס לשנת 2008 של סך כל השליפות של אנשים שהגיעו בחצי שנה למתקן מעקב סמים – 54 איש למול 130 איש בחצי שנה זו.

מני יצחקי: אם אנחנו מתעסקים בתוצאות החיוביות של אנשים שנשלפו מדובר בשנת 2009 קרוב ל- 42%-43% חיובי, בעצם כל בנאדם שני או שלישי נתפס עם סמים.

מני יצחקי: זה אומר שהמודיעין טוב והוא צריך להיות יותר טוב וצריך לפעול כל הזמן כדי לשפר.

מני יצחקי: בעבודה היום יומית שלי, הכמויות הם לא המצפן שלי, כי אם אנחנו רוצים להגיע להרתעה ולאפקט חזק בלחימה בפשיעה אנחנו צריכים לדבר על תיקים, על כתבי אישום כי זה בסופו של דבר יוצר את ההרתעה.

מני יצחקי: אני מדבר על זה גם במונחים של שירות בתי הסוהר ויש על כך הסכמה.

מני יצחקי: לדוגמה החזקת אמצעי לחימה – אנחנו פותחים תיקים פליליים גם על החזקת אמצעי לחימה, מה שלפני שנה או שנתיים נראה לא סביר כי לכאורה כל אסיר רוצה להחזיק אמצעי לחימה ואם לא תפסתי עליו את אמצעי הלחימה יש לי בעיה, ממש לא.

מני יצחקי: תופסים את האמצעי הלחימה ופותחים תיק על החזקת אמצעי הלחימה גם אם זה להב יפני של 5 סנטימטר וגם אם זה יהיה דוקרן של 20 סנטימטר.

מני יצחקי: בסופו של דבר יש כאן הרתעה.

מני יצחקי: יש לא מעט ידיעות מודיעיניות וגם תגובות של אנשים שזה בהחלט מרתיע.

יצחק אהרונוביץ': בוא נעצור פה, אנחנו נכנסים כאן לפירוט על היחידה יותר מדי.

מוחמד ברכה: נכנס גם נציג משרד האוצר, שארצה לשמוע אותו.

יוסי גובר: אנחנו בשירות בתי הסוהר אכן עוסקים גם בטיפול באסירים, עוסקים במניעה והסברה והטיפול הוא מתוך שליחות חברתית ממעלה ראשונה.

יוסי גובר: כמו שנאמר כ- 50% מכלל האסירים בשירות בתי הסוהר נגועים בדרך זו אחרת בסמים, וזה מחייב אותנו לנקוט פעולות מגוונות למיגור התופעה.

יוסי גובר: הנחת היסוד הראשונה, שהכליאה זו הזדמנות לטפל באותם אסירים המכורים לסמים.

יוסי גובר: הסמים מהווים איזה גורם מרכזי ומשפיע על התנהגות השלילית בבית הסוהר.

יוסי גובר: הטיפול בתופעת ההתמכרות לסמים ואלכוהול משפיעה באופן חיובי על האווירה במקום.

יוסי גובר: ההצלחה במאבק הזה מותנית בתיאום ושילוב בין כל הגורמים האחרים ולא רק בזמן השהות בבתי הסוהר.

יוסי גובר: התמודדות בתופעת ההתמכרות מחייבת מקצועיות וגם יכולת ניהולית במאגר נתונים לצורך מעקב והערכה מחקרית.

פבל ספיבק: בטבלה המוצגת לפניכם יש נתונים של שני סקרים שנערכו בשירות בתי הסוהר, האחד בשנת 2000 והשני בשנת 2008, אפשר להשוות את הנתונים היות ששני הסקרים נערכו באותה שיטה.

פבל ספיבק: מבלי להיכנס לפרטי פרטים ניתן לומר מהשוואת הנתונים, שהיום שירות בתי הסוהר מתמודד עם אוכלוסיה הרבה יותר מורכבת מבחינת צרכני הסמים, מבחינה כמותית, שמתוכם כ- 50% מהאסירים הפליליים היום הם צרכני סמים ומתוכם כ- 95% מכורים לסמים, ראוי לציין שלא כולם משתמשים, הסקר הוא אנונימי הדיווח הוא של כל אחד.

פבל ספיבק: לא כל אסיר משתמש בסמים במהלך המאסר, כ- 30% דיווחי על כן שימוש במהלך המאסר וזה נתון מעניין בפני עצמו.

פבל ספיבק: נתון נוסף שכדאי להתייחס אליו כאן זה הנתונים על אסירים שהחלו בשימוש בסמים במהלך מאסרם, אם נשווה את השנים 2000 ו- 2008 אנחנו נמצא ירידה באחוז האסירים שהחלו את השימוש בתוך כותלי בתי הכלא.

פבל ספיבק: זה חשוב כי אנחנו מיחסיים לנתון זה הוכחה שהמאמצים שלנו להפרדה בין שתי האוכלוסיות של משתמשים ולא משתמשים וגם שמאמצי יחידת דרור הם אלה שמביאים את התוצאה הזאת, ופחות אנשים נדבקים בשימוש בסמים בין כותלי הכלא.

פבל ספיבק: בסך הכל שירות בתי הסוהר בסך הכל מתמודד עם אוכלוסיה הרבה יותר קשה מאשר לפני מספר שנים.

פבל ספיבק: את אותו דבר אפשר לומר גם לגבי שיעור אסירים שמשתמשים במשקאות חריפים, "אלכוהוליסטים", כי השיטה שאנחנו השתמשנו בה לא נותנת להגדיר על סמך שאלון אנונימי את הקבוצה באופן חד משמעי כאלכוהוליסטית, כי על סמך שאלון אנונימי וללא ראיון קליני לא ניתן לאפיין, אבל זה נותן אינדיקציה מסוימת על דפוסי השימוש במשקאות חריפים ואנחנו חושבים ששיעור אוכלוסיית האסירים של שותים כבדים הולכת וגדלה.

יוסי גובר: מסגרות הגמילה שלנו בשירות בתי הסוהר מגוונות ובית הסוהר חרמון שמהווה בית סוהר מרכזי ששם אנחנו מרכזים ומטפלים במכורי סמים.

יוסי גובר: בית הסוהר כולל מספר מחלקות , יש מחלקה תעסוקתית, מחלקה שפעולת על פי גישה , מחלקה שפועלת פי עקרונות הקהילה הטיפולית ומחלקה נוספת שמטפלת במכורים לאלכוהול.

יוסי גובר: יש גם מחלקות נוספות האחת שמטפלת באלימות במשפחה וגם בעברייני מין.

יוסי גובר: המסגרות מעבר לבית הסוהר חרמון שהוא בית הסוהר המרכזי מתקיימות ביחידות עצמן, יחידות שירות בתי סוהר או כפי שאנחנו מכנים אותן יחידות המג"ש – מחלקה לגמילה ושיקום.

יוסי גובר: יש לנו חמש יחידות כאלה בצלמון, בשרון, ברימונים, בנווה תרצה ובדקל.

יוסי גובר: בכל אחת מהיחידות האלה מרוכזים כ- 40 מטופלים המטופלים באופן אינטנסיבי.

יוסי גובר: כשבחנו את אחוז הרצדביזם במסגרות הגמילה אנחנו מצאנו שהוא נמוך באופן משמעותי מאחוז הרצדביזם הכללי בשירות בתי הסוהר, כאשר זה עומד על 31% במסגרות הכלליות לעומת 62% באוכלוסיה הכללית.

יוסי גובר: זה אומר שבעצם הטיפול שמוענק לאסירים הוא אפקטיבי ובהחלט עושה את שלו.

יוסי גובר: מסגרות נוספות הן מסגרות יחידתיות שנקראות תכניות ל"ב, תכנית לגמילה בבית הסוהר, תכניות שמתקיימות ביחידות עצמן.

יוסי גובר: פרויקט גמילה בבית הסוהר, היא מסגרת טיפולית מקצועית למכורים, היא מופעלת ברמת אחריות יחידתית ונותנת מענה לאוכלוסיות יעד שאינן יכולות להשתלב במסגרות הארציות כמו המחלקה לגמילה ושיקום – מג"ש.

יוסי גובר: המטרה של המסגרות האלה היא לעלות למודעות את הטיפול, התחלת הטיפול תוך כוונה להגדיל את הרצף הטיפולי בתוך שירות בתי הסוהר ובקהילה עם השחרור של האסיר.

יוסי גובר: כיום מופעלים חדרי גמילה בתוך בתי הסוהר: רימונים, ניצן, איילון, כרמל, מעשיהו, אופק, נווה תרצה ואשל.

יוסי גובר: מסגרות נוספת "קרן אור", היא מסגרת טיפולית לנוער בבית הסוהר אופק שם מתקיים פרויקט טיפולי שיקומי הפועל לחיזוק כוחות של הנערים והתמודדות בפיתויים המביאים להתמכרות.

יוסי גובר: התכנית בעיקרה מתבססת על מעורבות קהילתית, סדנאות, קבוצות עזרה הדדית וחוגים.

יוסי גובר: והיא פועלת בשיטות ייחודיות המותאמות לבני הנוער.

יוסי גובר: אנחנו מסתייעים במדרכי נגמלים.

יוסי גובר: בשנת 2008 הועסקו בשירות בתי הסוהר 15 מדריכי נגמלים ב- 11 יחידות.

יוסי גובר: המדריכים עוסקים בפיתוח חיי הקהילה, העשרת הנגמלים בשיטת ניהול עצמי.

יוסי גובר: המדריכים פועלים בשירות בתי הסוהר: חרמון, צלמון, שרון והם פרוסים כמעט בכל המערך בשירות בתי הסוהר.

יוסי גובר: הפרויקט מופעל על ידי עמותת "מלכישוע" שזכתה במרכז במימון של שירות בתי הסוהר, קרן רש"י והרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול.

יוסי גובר: פעילות במסגרת החינוך שמתמקדות באכלוסיה – יש קבוצות לעזרה של בוגרי MA ו-AA גם בנושא האלכוהוליסטים וגם לגבי נרקומנים.

יוסי גובר: קבוצות אלו פועלות במסגרת בתי הספר הפליליים תוך שיתוף פעולה עם גורמי קהילה.

יוסי גובר: מכורים, נקיים נפגשים בהעברת מסר אישי.

יוסי גובר: כמו כן אנחנו מקיימים תכניות של שנים שער הצעדים ב- 11 יחידות של שירות בתי הסוהר.

יוסי גובר: בכלא חרמון קיימת מחלקה טיפולית ברוח הצעדים לכ- 40 מטופלים.

יוסי גובר: בארבע השנים האחרונות התנהלו כתשע קבוצות של שנים עשר הצעדים בהן השתתפו כ- 450 מטופלים.

יוסי גובר: יותר ויותר עובדים ומטופלים מתחברים לתכנית ומשתלבים בקבוצות טיפוליות בגישה הזאת.

יוסי גובר: הפרויקט הנוסף הוא פרויקט שלהב"ת "שירות למניעת סמים בבתי הספר התיכוניים".

יוסי גובר: פרויקט זה הוא תכנית למניעת הסמים בבתי הספר התיכוניים.

יוסי גובר: זו תכנית הסברה למניעה בשימוש לרעה בסמים שמיועדת לתלמידי בית הספר התיכוניים ולחיילים כחלק מתכניות המניעה שמונחות בבתי הספר ובצבא.

יוסי גובר: בתכנית משתתפים מכורים לשעבר לאחר תהליך הכשרה ומיון קפדניים.

יוסי גובר: תקציב שירות בתי הסוהר לצורך מימון פעילות בתחום ההתמכרויות עומד על 2,600,000 שקל.

יוסי גובר: קיבלנו בשלוש השנים האחרונות תמיכה מקרן סקטא-רש"י שסייעה לנו בשנים 2006 ועד 2008, אנחנו מסתייעים ברשות הלאומית למלחמה בסמים מקרן החילוט.

יוסי גובר: אנחנו בשירות בתי הסוהר היינו מעוניינים לתקצב את הפעילות שלנו באמצעות הרשות, דיברנו על כך שזה יהיה בתקציב קבוע ולא רק מקרן החילוט.

יוסי גובר: הרשות למלחמה בסמים ולאלכוהול העבירה לשירות בתי הסוהר סך של 200,000 שקל בשנת 2007 ועוד 450,000 בשנת 2008.

יוסי גובר: הסיוע ניתן לפרויקטים מגוונים כמו ליחידת דרור, רכישת סבוטקס, ביצוע הכשרה לצוותים מקצועיים במסגרת הגמילה ומימון יועץ מטעם הרשות למדריכי הנגמלים.

יוסי גובר: הרשות מסייעת לנו גם בניית הכשרות וקורסים מקצועיים לעובדים.

יוסי גובר: אנו בהחלט רוצים להמשיך לפתח את הקשר הזה עם הרשות.

יוסי גובר: אני חושב שהמאבק בנגע הסמים הוא בהחלט כורח לאומי, זו שליחות חברתית ובהחלט גם מהפן הכלכלי.

יוסי גובר: שירות בתי הסוהר הוא רק מרכיב אחד מתוך אותם תת מערכות שמרכיבות את המערכת הכוללת ואני חושב שאנחנו בהחלט צריכים לשלב ידיים עם כל הגורמים האחרים כדי להתמודד עם התופעה ובמיוחד כשהאסיר משתחרר והוא נקלט בקהילה.

יוסי גובר: להמשיך את קליטתו בקהילה, את ההמשכיות שלו בקהילה כדי להפחית את אחוז הרצדיבזם ולאפשר לו להתמודד ולהיכנס לחיים נורמטיביים.

מוחמד ברכה: יוסי גובר, השאלה שנשאלה על הרצדביזם והשיקום.

מוחמד ברכה: איפה זה עומד?

מוחמד ברכה: אנא תתייחס בבקשה, גם על האפשרות לשינוי אולי דרך חקיקה ולהעמיד למערכת המשפט את האפשרות של גמילה כחלופה למאסר.

מוחמד ברכה: איך בשירות בתי סוהר מתייחסים לשני הנושאים, איך אתם מטפלים בנושא הראשון ומה התייחסות לגבי השני?

יוסי גובר: העניין שלהעמיד את הגמילה כחלופה למאסר - אני בהחלט חושב שזה רעיון טוב, אבל אני לא חושב שזה נכון לגבי כל האוכלוסייה שאליה אנחנו מתייחסים.

יוסי גובר: האוכלוסייה מאוד מגוונת, היא בהחלט מורכבת מאנשים בעלי התמכרות מאוד קשה שחלקם נעזרים בטיפול תרופתי קבוע.

יוסי גובר: ישנה גם תחלואה כפולה בתוך העניין הזה וזה לא רק התמכרות לסמים גרידא.

יוסי גובר: יש גם קבוצת אוכלוסיה אחרת שאצלה השימוש הוא הרבה יותר מזדמן ויכול שלגבי האוכלוסייה הזאת ההצעה מבחינה משפטית יכולה להיות נכונה וחיונית.

אייל גובר: אני רק רוצה להגיד בהקשר חלופת המאסר, לשירות בתי הסוהר אין עמדה, העמדה היא של אנשי מקצוע אחרים, לשירות בתי הסוהר כשירות בתי סוהר זה פחות מעניינו.

מוחמד ברכה: אתם יכולים למשל לזהות אנשים שהיה עדיף שהם לא היו מגיעים אליכם והיה ניתן לטפל בהם במסגרת אחרת ולא אצלכם?

מוחמד ברכה: אתם בהחלט צד בעניין ובוודאי שאתם לא היחידים.

מוחמד ברכה: נושא נוסף שאולי השר צריך לגבש עליו עמדה יחד עם משרד המשפטים, אולי לאפשר הרחבת הניסיון הקיים בתל-אביב לגבי בתי משפט לסמים.

מוחמד ברכה: אדוני השר היינו מעוניינים שאתם תגבשו דעה בעניין הזה כי זה עולה על השולחן הזה ואנחנו חושבים על שינויי חקיקה וכמובן אנחנו צריכים את עמדתכם ועמדת משרד המשפטים.

יאיר גלר: כדי להשלים את אמירתך או את ההתייחסות שלך לגבי בתי הדין לסמים.

יאיר גלר: ישנו פיילוט מוצלח שנעשה בבית המשפט השלום בתל-אביב, פיילוט שהתבצע במשך ארבע שנים וקיבל כרגע את ברכתה של הנשיאה החדשה.

יאיר גלר: אנחנו כמובן מתכוונים להרחיב ולקדם את הפרויקט הזה.

יאיר גלר: אנחנו מבקשים לקיים את בית הדין לסמים גם בירושלים וגם בחיפה.

יאיר גלר: אני מניח שאנחנו נמצא לכך אוזן קשבת, כי גם בתי המשפט הרי מעוניינים בהרבה פעמים באותו תהליך שיקומי וגמילה, ולא לשלוח אותו דווקא לכלא, כדי שבאמת יהיה ניתן לגמול אותו מסמים ולא שיחזור לאותו מעגל.

יאיר גלר: ברשותך אני מבקש להוסיף כמה מילים נוספות.

יאיר גלר: יושבת כאן החברה הישראלית, יושבת כאן החברה הישראלית במובן שיושב כאן משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הבריאות.

יאיר גלר: אני חושב שכל הנושא של איכות החיים וחוסן חברתי מיוצג פה בחלקו הגדול על ידי האנשים והשותפים הרבים, והמילה סינרגיה היא המילה החשובה ביותר.

יאיר גלר: אדוני השר, אדוני היושב ראש,

יאיר גלר: יש כאן תכנון של הרבה מאוד גורמים שפועלים במטרה לקדם את כל הנושא של המלחמה בסמים.

יאיר גלר: המספרים אומנם בשנים האחרונות לא קטנו, זה יעד מרכזי שלנו להקטין ולמזער את אותו נגע סמים.

יאיר גלר: אבל המספרים מיוצבים ויחסית למצבנו מול העולם המערבי, ואני עושה את ההשוואות האלה כי המספרים סטטיסטית, אנחנו בודקים את עצמנו כל שנה ובכל חודש בכל הסקרים ובכל ההצלבות המודיעיניות האפשרויות, בהחלט השימוש בסמים הוא שימוש רע, הוא שימוש מזיק, הוא שימוש שפוגם במילה איכות חיים הן במעגלים המשפחתיים, הן במעגלי התעסוקה, הן המעגלים החברתיים האחרים.

יאיר גלר: אני חושב שהצלחנו להגיע לאיזה מיצוב, יש כאלה שיהיו מרוצים מהעניין הזה אבל אנחנו כמובן ברשות לא מרוצים מהעניין הזה.

יאיר גלר: זה פוגע בכלל האוכלוסייה אבל יש שתי אוכלוסיות שחשוב לדבר עליהם.

יאיר גלר: א' – ביוצאי חבר העמים השימוש בסמים ובמיוחד באלכוהול הרבה יותר גבוה מאשר ילדי הארץ.

יאיר גלר: או גם משפחות שהם דור שני בארץ.

יאיר גלר: ב' – האוכלוסייה של בני העדה האתיופית, שלצערנו גם הם, אפשר לשייך את זה לתהליכי קליטה, תהליכי הגירה, תרבות, שפה ובעיסוק ההורים בחיפוש עבודה ומיצוב כלכלי.

יאיר גלר: שתי האוכלוסיות האלה ראויות להתייחסות מיוחדת.

יאיר גלר: אין ספק שאם אתה בודק, ואנחנו מנסים לבדוק את עצמנו האם יש יותר בפריפריה, יותר בשכונות חלשות כאלה ואחרות, כאן בעניין הזה אני לא רוצה דווקא להגיד שיש מיקוד באוכלוסייה זו או אחרת או בשכונה זו או אחרת.

יאיר גלר: זה פוגע בכלל האוכלוסייה והמדינה מחויבת לדעתנו לתת את הטיפול הנכון.

יאיר גלר: קבע השר לפני חודשיים בדיון מאוד מסודר אצלו, אנחנו כמובן המלצנו ולא רק שהוא קיבל את ההתייחסות הזו אלא גם הוא חיזק אותה, אנחנו שמנו כיעד מרכזי את הנושא של חינוך ומניעה.

יאיר גלר: כשאנחנו מדברים על חינוך, זה כמובן בשיתוף עם משרד החינוך.

יאיר גלר: נקבעה תכנית אסטרטגית לא מכיתה א' עד כיתה יב'.

יאיר גלר: אנחנו מדברים היום על גן הילדים.

יאיר גלר: היום אנחנו נכנסים לגני הילדים בגילאי 3 ו-4 ומסבירים מה מותר ומה אסור.

יאיר גלר: אנחנו כמובן מנסים למקד את עיקר הפעילות בבני הנוער בגילאי כיתה ט', המגמה שלנו לשלוח את כל תלמידי כיתה ט' לקבל את אותם פרקים בתחום המלחמה בסמים דרך מיזמים שונים, דרך מכורים לחיים והכשרת סגלי חינוך שאנחנו היום עושים עם סגלי הוראה.

יאיר גלר: אין ספק שהמיקוד המרכזי הוא בנוער ואם אנחנו נצליח למנוע את זה בגילאי ה- 13 ו- 14, סביר להניח שהמדינה בטווח של שנים ספורות תצא מאוד נשכרת.

יאיר גלר: אנחנו יודעים שהשימוש, והמספרים כבר צוינו פה, 10% או 10.5% מבני הנוער, ואחר מכן עם הצבא.

יאיר גלר: הצבא עם כל גורמי האכיפה המאוד ברוטאליים שלו כלפי אותו שימוש רע בסמים לא מצליח למנוע את השימוש, אנחנו מדברים על 1 אחוז פחות, אנחנו מדברים שם על 9.5% וזה אומר דרשני.

יאיר גלר: יש כאן עניין שאתה חייב להקדיש הרבה מאוד למניעה.

יאיר גלר: אתה חייב להקדיש הרבה מאוד לחינוך.

יאיר גלר: ככל שנפעל בגילאים צעירים יותר כן ייטב.

יאיר גלר: מעבר לתכנית האסטרטגית יש כמובן גם את הטיפול והשיקום ואתה פנית לשירות בתי הסוהר ולמשטרה שעושים עבודה מאוד חשובה, מני יצחק ציין את החשיבות של תכנית עשרת הצעדים את סעיף האכיפה שהוא חלק מאוד מרכזי בכל המערכה, בכל המלחמה הזאת.

יאיר גלר: בוודאי שיש כאן מרכיב מאוד מרכזי.

יאיר גלר: יש לקונה, אני שם אותה כאן על השולחן, לקונה בתחום השיקום ואנחנו חייבים להגדיר כאחד היעדים בשנים הבאות ולהקדיש משאבים רבים לתחום השיקום.

יאיר גלר: מדינת ישראל יודעת לטפל והמדינה מאוד מתקדמת בתחום הטיפול גם בהשוואה לעולם המערבי, אנחנו יודעים לטפל בהם.

יאיר גלר: אבל האיש יוצא, הוא קיבל את הטיפול בין אם זה ברמה האשפוזית דרך משרד הבריאות, אם זה דרך הקהילות הטיפוליות דרך משרד הרווחה ואם זה דרך הסיוע שהוא מקבל מהרבה מאוד מגורמים אחרים, רווחה ואחרים.

יאיר גלר: הוא יצא חזרה לשכונה ולמשפחה, ובהרבה מאוד מקרים אין הגורם שיקלוט אותו, ישבץ אותו בעבודה, יעקוב אחריו, יסייע לו, יתמוך ברגע של משבר.

יאיר גלר: אנחנו יודעים שזו לקונה וכאן בעניין הזה אני בטוח שהמשרד לבטחון פנים ש מהווה היום מטריה מאוד משפחתית לרשות, אני מניח שהנושא הזה יקבל אצלו את מירב תשומת הלב והמשאבים.

יאיר גלר: אני מבקש לגעת בנקודה נוספת.

יאיר גלר: זיהינו בכל המחקרים את הנזק המוחי ואת הנזק הבריאותי ככזה שמשפיע מאוד על בני הנוער, הוא גורם הרתעה ומניעה מספר אחד.

יאיר גלר: אנחנו משקיעים בזה המון.

יאיר גלר: אנחנו פיתחנו את האינטרנט בהרבה מאוד שפות.

יאיר גלר: רק בשבוע שעבר הוא עלה גם בשפה הרוסית בנוסף לעברית ואנגלית, בקרוב מאוד הוא יצא בשפה הערבית.

יאיר גלר: אין ספק שהאינטרנט היום הוא מכשיר אדיר , גם כל הקמפיין האחרון שלנו הוא מבוסס אינטרנט והוא פונה לצעירים.

יאיר גלר: הלכנו גם להורים משום שלה

יאיר גלר: פתעתנו ולשמחתנו, אלו שתי המילים החשובות, מסתבר שלהורים יש מרכיב הרתעה ומרכיב מניעה מרכזי כשמדובר בשימוש בסמים.

יאיר גלר: דווקא המשטרה הפכה לגורם הרתעתי יותר נמוך מאשר ההורים.

יאיר גלר: כלומר ישנה חשיבות רבה לכל הגורמים המתנדבים, השר רק לאחרונה אתה היית האורח שלנו במודיעין, יושבים הרבה מאוד הורים שאכפת להם והם יושבים ברשויות המקומיות, בתוך הרשויות, בסיוע הרשויות.

יאיר גלר: חשוב מאוד לעודד את העניין של ההתנדבות, זה גם מכפיל כוח.

יאיר גלר: ההתנדבות זה לא רק ערך כלכלי, זה ערך קהילתי, ערך יפה ואמיתי, כאשר ההורה תורם את תרומתו זה חשוב מאוד.

יאיר גלר: נגעתי ברשויות המקומיות ואי אפשר לפתור אותן בלי זה, השותפות הזאת מחויבת.

יאיר גלר: יושב לשמאלך מר פיני קבלו המוכר היטב.

יאיר גלר: המרכז לשלטון מקומי מחויב פה בסיוע והם נותנים היום כתף מאוד משמעותית לעניין הזה.

יאיר גלר: כאשר ראש עיר רוצה להלחם בעניין, ואני אגיד את זה באופן הכי ברור, כאשר ראש עיר רוצה להלחם בעניין יש כאן מכפיל כוח, יש כאן מנוף אדיר ואם נצליח לגייס אותם דרך הפקחים העירוניים ודרך המשטרה העירונית על כל צורותיה ההולכות ומתגבשות ובהובלת השר לבטחון פנים.

יאיר גלר: אני מניח שאם זה יקרה, בוודאות אני יודע שאצל רובם זה יקרה, אני חושב שאנחנו נהייה בתהליך קצר מאוד במקום אחר.

יאיר גלר: אני לא יכול לפתור את השולחן הזה מבלי לגעת בנושא האלכוהול – השר הטיל עלינו לפני כחודשיים להגיש לו תכנית הערכות לאומית, יושבים פה הרבה מאוד גורמים ששותפים לעניין הזה, החינוך, הבריאות, המשפטים, הרווחה, המשטרה ושירות בתי הסוהר, כולם שותפים לעניין הזה של האלכוהול.

יאיר גלר: אלכוהול זה מכת מדינה.

יאיר גלר: מכת מדינה.

יאיר גלר: 5% עד 10% מהתחלואה והתמותה במדינת ישראל , אלו סכומים פנטסטיים של מאות מיליונים שאינם זוכים לפרסום או מטעמים של אינטרסנטיים כלכליים או מטעמים אחרים.

יאיר גלר: חייבים להתייחס לעניין הזה.

יאיר גלר: זו פגיעה במעגלים החברתיים, זו פגיעה במעגלים הכלכליים, אין יותר יכולת להגיד שאנחנו משתמשים בזה והילדים ישתו קצת ולא יקרה שום דבר.

יאיר גלר: זה קורה.

יאיר גלר: ציינת אדוני השר את נושא הנהיגה, יש עוד הרבה מאוד תחומים שאלכוהול גורם בהם לנזק חברתי קשה ביותר.

יאיר גלר: אני חושב שככל שהמדינה תטיב להתחיל לעסוק בזה ותשקיע בזה את המירב ואת המיטב להערכתי נהייה במקום אחר.

יאיר גלר: יושבים כאן כל השותפים ואני סבור שאם נשב בטווח סביר, ואתה אחרי שתאשר את התכניות ותיתן את הכיוונים אני מניח שנוכל להתקדם בנושא הזה ונהייה גם בנושא הזה אור לגויים כמו שאנחנו ידועים היום בתחום הסמים.

יאיר גלר: יש לנו הרבה מה להגיד ויש לנו הרבה מה לעשות.

יאיר גלר: אחד הנושאים שמתרחש כרגע זה נושא החקיקה, אני חשוב שהחקיקה שמסתמנת כרגע היא חקיקה חיובית ואני רוצה לברך על כך.

מוחמד ברכה: אנחנו שמענו ויושבים כאן משרדי ממשלה וגורמים שמעורבים בעניין.

מוחמד ברכה: אני מבקש שהדיון לא יהיה משרד רווחה, משרד החינוך אלא על נקודת הנגיעה לשר לבטחון פנים בשני כובעיו, גם כשר לבטחון פנים וגם האחראי על הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול.

מוחמד ברכה: היה לנו דיון של סגן שר הבריאות, יהיה לנו דיון עם שר הרווחה, יהיה לנו דיון עם שר החינוך.

מוחמד ברכה: לכן אני אבקש להתייחס לנקודת המגע של הנושא אליו אנחנו מקדשים את הישיבה הזאת עם כבוד השר.

מוחמד ברכה: אני מבקש לשמוע את משרד האוצר, השר אמר לפני שהגעת שהתקציב שמיועד לרשות הוא כ- 10.5 מיליון, אבל נוספו במסגרת ההסכם הקואליציוני עוד 15 מיליון, זה 25 מיליון.

מוחמד ברכה: התקציב בשנה הקודמת היה 34 מיליון, בשנת 1988 התקציב היה 52 מיליון.

מוחמד ברכה: הנזק שהסמים שגורמים למשק, הנזק העקיף או הישר קרוב ל-7 מיליארד שקל, יכול להיות שההערכה שלכם פחותה.

מוחמד ברכה: זה כולל גם העלמות, גם כסף שחור שמתגלגל בשוק.

מוחמד ברכה: ישנם דברים רבים שנוגעים דווקא למשרד האוצר לכן אני מבקש שתסביר לוועדה אדוני, מה השיקולים שהנחו את משרד האוצר לקבוע תקציב כל כך מגוחך, פשוט אני לא יכול להצביע על משהו חוץ מזילות חיי אדם.

מאיר בינג: התקציב שהיה בשנים קודמות כולל תקציב שעובר בעודפים משנה לשנה, גם בשנת 2009 מעבר לסכום של 15 מיליון שהתווספו יתווספו עוד X מיליונים, לא בדקתי את הסכום כי לא הערכתי שזה יהיה בדיון.

מוחמד ברכה: אתה נציג האוצר ואתה ממונה על הסמים, על מה יכול להיות חוץ מזה?

מאיר בינג: חשבתי שהמשרד לבטחון פנים זה עיקר הדיון, המשטרה ושירות בתי הסוהר.

מוחמד ברכה: המשרד לבטחון פנים הוא האחראי על הרשות.

מוחמד ברכה: אני מבקש שתאמר שאין לך תשובות אבל אל תזלזל באינטליגנציה שלנו.

מוחמד ברכה: בבקשה.

מאיר בינג: אני מתנצל.

מוחמד ברכה: המשרד לבטחון פנים הוא האחראי על הרשות, וזה בדיוק הנושא ואלו בדיוק השאלות שעליך לתת עליהן את התשובה.

מאיר בינג: אני אומר שהכסף מגיע ממספר מקומות וגם בשנת 2009 אני מניח שהסכום יגיע לסדר גודל דומה.

מאיר בינג: לגבי שנת 2010 אנחנו עדיין נמצאים במגעים עם המשרד על התקציב.

מאיר בינג: בסופו של דבר ישנה מסגרת ויש משאבים מוגבלים למדינה וצריך לקבוע סדרי עדיפויות במסגרת עוגת התקציב.

מאיר בינג: תקציב המשרד לבטחון פנים גדל בשנים האחרונות באופן משמעותי, הוקצה יותר כסף בין אם זה למשטרה ובין אם זה לשירות בתי הסוהר לעדכון טכנולוגיות, להקמת יחידות חדשות וגם לטיפול בנושא הסמים.

מאיר בינג: אם המשרד ימצא לנכון להגדיל את התקציב שמוקצה לרשות אנחנו ניתן לזה יד בשמחה.

יצחק אהרונוביץ': האמת הצלחת לבלבל את כולם ואותי במיוחד.

יצחק אהרונוביץ': היום בספר התקציב מופיע 10 מיליון ו- 15 מיליון בהסכם הקואליציוני.

יצחק אהרונוביץ': השאלה היא ושאליה התכוון היושב ראש ואני מנסה לפרש אותו: כמה יהיה בסופו של דבר התקציב לשנת 2009-10 שהוא תקציב דו שנתי.

יצחק אהרונוביץ': כמה יהיה?

מאיר בינג: בשנת 2009 יש, ותקן אותי אדוני המנהל הכללי, קרוב ל- 10 מיליון שקל של עודפים, 8.9.

מאיר בינג: 10 מיליון.

יאיר גלר: עדיין לא שמנו עודפים ב- 2009, זה 2008.

מאיר בינג: נכון, מ- 2008 לתקציב.

מאיר בינג: גם בתקציבים בשנים קודמות יש עודפים משנה לפני כן.

מאיר בינג: הסכומים האלה ל- 2010, אני אומר שוב שאין עדיין חלוקה סופית.

מאיר בינג: יש מספר, יש חלוקה, אם המשרד יחליט להקצות עוד לרשות - - -

יצחק אהרונוביץ': לא מתוך המשרד, אני יודע מה לעשות עם הכסף שלי.

יצחק אהרונוביץ': מה האוצר נותן לרשות?

מאיר בינג: בסוף המשרד הוא מי שקבע סדרי עדיפויות, הכסף הוקצה בהתאם למה שהוחלט בממשלה.

מאיר בינג: לאוצר אין עוד כסף שהוא יכול לבוא ולחלק אותו.

מוחמד ברכה: זה לא בית חרושת לבגדים שעושים עכשיו מבצע עודפים.

מוחמד ברכה: כאן מדובר על חיי בני אדם.

מוחמד ברכה: אני לא מבקש, יכול להיות שזה יומרני מדי לבקש רגישות חברתית ממשרד האוצר, אבל לפחות שיקולים עסקיים, שיקולים כלכליים.

מוחמד ברכה: הדבר הזה, והנגע הזה מגלגל הרבה כסף שחור, הרבה העלמות מס, פגיעה רבה בכלכלה, גורם למספר רב של אנשים שצריך לסבסד אותם דרך משרד הרווחה, דרך משרד הבריאות, דרך שירות בתי הסוהר, הם עולים הרבה כסף.

מוחמד ברכה: אפילו מהשיקול עסקי כלכלי גרידא.

מוחמד ברכה: אני לא מבין איך אתם חושבים שם במשרד?

מוחמד ברכה: 10.5 מיליון בשנת 2009 כשבשנת 1988 היה 52 מיליון כשזה היה רק סמים ללא אלכוהול וכעת יש גם לסמים וגם לאלכוהול 10.5 ואנחנו שומעים סיפורים על עודפים.

מוחמד ברכה: תודה.

פיני קבלו: אני מחזיק את תיק הרווחה במרכז לשלטון המקומי.

פיני קבלו: אני שמח שהשר הכריז אתמול שהמשטרה הקהילתית, היא שיטור עירוני, ואני מקווה מאוד שזה באמת יסייע לרשויות המקומיות.

פיני קבלו: אם לשיטור העירוני תהייה גם הסמכות לאכוף את הנושא של השתייה החריפה וההתמכרות זה יעזור.

פיני קבלו: לדעתי יש חיבור ביניהם.

פיני קבלו: כי כשמתחילים עם השתייה אחר כך זה עובר לסמים.

פיני קבלו: אנחנו מאוד מברכים על כך.

פיני קבלו: ברשויות המקומיות אנחנו עושים את המאמצים למרות הקשיים, ואני לא אכנס אליהם כעת כי היינו כאן במספר דיונים שבהם היושב ראש באמת קבע לעצמו, אדוני היושב ראש מגיעה לך הברכה שאתה נותן את דעתך בנושא הסמים מה שלא היה בעבר.

פיני קבלו: יש לנו את הבמה כדי לומר את הדברים.

פיני קבלו: ההתמודדות ברשויות המקומיות היא התמודדות יום יומית, אנחנו גם מנסים להתמודד עם נושא ההתמכרות שיוצרת אלימות והרס במתקנים ציבוריים.

פיני קבלו: ברשויות מסוימות אף מציבים מצלמות כדי להתמודד עם התופעה.

פיני קבלו: התופעה לא קטנה ואני מניח שהעומס שיש על המשטרה בכל הנושאים האחרים כמו פריצות מאוד מקשה להיכנס.

פיני קבלו: אני מאחל לעצמנו שמשטרת השיטור אכן תסייע.

פיני קבלו: הייתי מבקש להוסיף את הקשיים הכלכליים שאנחנו ראינו שגם בתקציבי הרשויות המקומיות ובעיקר במגזר הערבי, נמצאים כאן נציגי הרשויות הדרוזיות.

מוחמד ברכה: מר יאיר גלר היה מאוד מנומס כשהוא הפנה דברים לשלטון המקומי ואמר שאם ראש העיר היה רוצה היה נותן תנופה.

פיני קבלו: אני מסכים איתך.

מוחמד ברכה: הבעיה היא הפוכה.

מוחמד ברכה: זה גם בן חורג בשלטון המקומי.

מוחמד ברכה: כשמטפלים בסמים שמים איזה צריף בקצה של הקצה.

מוחמד ברכה: זו האחריות של השלטון המקומי.

פיני קבלו: זה עניין של החלוקה.

פיני קבלו: הייתי מבקש מהמשטרה, אנחנו עדים לתופעה של מסיבות הטראנס, אפשר למנוע אותן.

פיני קבלו: הם באים לגן חוגה או גן השלושה.

פיני קבלו: הבוקר שמעתי ממנהל הרווחה של סכנין שעומדת להתקיים שם מסיבת טראנס של 1,500 איש.

פיני קבלו: את אותן מסיבות שידוע שבעקבותיהן מגיעים סמים צריך למנוע.

גליה שחם: מה שהוצג היום זה זרקור לקצה הרצף ואני מבקשת למקד לכלל החברה.

גליה שחם: כן להגיד שהשר, ואני זוכרת אותו כחבר הוועדה וכמשתתף קבוע בוועדה ואני בטוחה שהמודעות שלך לכל הנושא גובהה.

גליה שחם: נושא הסמים והאלכוהול הם מחוללי אלימות והם באמת משפיעים על איכות החיים, זה מה שאמר יאיר גלר המנהל הכללי של הרשות ואני רוצה לחזק את זה.

גליה שחם: הסמים הם תמיד איזה בן חורג, אח חורג ואני כן מצפה לשים את זה במרכז.

גליה שחם: אני רוצה לחדד דווקא את הנושא של האלכוהול.

גליה שחם: דיברתם על העניין של ההברחות- כניסת סמים – גבולות.

גליה שחם: אלכוהול נכנס חופשי וכאן יש מקום לחקיקה, כן יש מקום להגבלה.

גליה שחם: אני מדברת על התופעה שבכל סופרמרקט ובכל מכולת יש מבחר אדיר וילדים מסתובבים שם.

גליה שחם: אני יודעת שיש מדינות שאסור למכור אלכוהול בקרבת מוסדות חינוך.

גליה שחם: כלומר יש עוד מה לעשות בנושא הזה של החקיקה.

איתן גורני: יש מקומות שמורשים למכור אלכוהול בצורה מפורשת, תחנות דלק.

איתן גורני: איפה שאתה קונה דלק אתה יכול לקנות בקבוק ולנסוע.

מוחמד ברכה: אנחנו נבקש את השר וגם משר המשפטים לקדם את החקיקה, אנחנו בשלבי ניסוח של כמה הצעות.

גליה שחם: לגבי האוכלוסיות השונות – 10.5% של משתמשים בסמים זה בקרב תלמידים.

גליה שחם: רק בשבוע שעבר העלנו כאן את הנושא של הנוער המנותק ועד כמה מגיעים לזה.

גליה שחם: כאן מדובר על אוכלוסיות שונות וגם המגזר הערבי הוא בין האוכלוסיות שהשימוש בסמים יותר גבוה.

גליה שחם: כן לאפשר את ההרחבה של המעגלים של חינוך, הסברה, טיפול, מניעה ובכל מה שקשור בזה.

מוחמד ברכה: תודה.

מוחמד ברכה: משרד המשפטים בבקשה.

דרורה נחמני-רוט: נקודת המגע זה בעצם הנושא של החקיקה שהוא דבר חשוב.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו בעצם בתהליך התחלתי יחסית אבל אנחנו מנסים להאיץ את כל הנושא של הפיצוציות והמניעה, למצוא פתרון הוגן בטיפול נקודת הסמים והחלפת החומרים הסינטטיים ויצירת סמים חדשים.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו מנסים באמצעות הרשות, ואנחנו בקשרים עם הרשות גם למצוא את הנוסחה המתאימה.

דרורה נחמני-רוט: אני מניחה שבימים הקרובים אנחנו נשוב ונדון שוב.

מוחמד ברכה: יש הצעות שביקשנו מהמחלקה המשפטית של הכנסת לנסח, אנחנו נעביר את זה אליכם ואתם תעבירו אלינו את מה שנמצא אצלכם.

דרורה נחמני-רוט: כמו כן גם לגבי האלכוהול, כל מה שנראה סביר ויכול לקדם אנחנו נסייע.

איריס פלורנטין: אני חושבת שאנחנו כל המערכות עובדות היום טוב מאוד יחד, אני חושבת שאנחנו למדנו לעבוד בשנים האחרונות טוב מאוד יחד.

איריס פלורנטין: אני חושבת שכולנו צריכים להמשיך ולקיים פה ישיבות משותפות ולפתור יחד בעיות, צריך להרחיב את זה.

איריס פלורנטין: אין ספק שצריך להרחיב את המעגלים, את הידע ואת היכולת ולדעתי אנחנו עושים את זה טוב מאד כולנו.

איריס פלורנטין: אני רוצה להתחבר לשני דברים שנאמרו כאן ואני חושבת שצריך לחזק ולעשות.

איריס פלורנטין: בנושא החקיקה של אלכוהול יש הרבה מאוד הצעות חוק שאני רואה אותן והן פשוט נפסלות על הסף.

איריס פלורנטין: אני אישית כמנהלת התחום וגם כהורה הייתי מאמצת אותן, לא בשתי ידיים ובעשר האצבעות שלי אלא בכל הידיים של האנשים בחדר.

איריס פלורנטין: חבל שהן נופלות, רק השבוע נפלה אחת.

איריס פלורנטין: בנושא השיקום אני מתחברת ליאיר גלר, נושא השיקום הוא לקונה קשה מאוד, רק בחודש האחרון אחרי שקיצצו אותנו, אנחנו לא מתקציבי המשרד, השגנו פרויקט באמצעות "טבת" שירדו מזה כי לא נוגעים בסמים כי זה תחום שאסור לגעת בו.

איריס פלורנטין: השגתי בשנה האחרונה תקציבים מהיקב ומהגורן מתקציבי המשרד בסכום של כ- 500,000 שקל להתחיל שלושה פרויקטים ראשוניים בנושא שיקום – זה כלום וזה טיפה בים אבל צריך להרחיב ולעשות את זה והרבה יותר גדול ובשיתוף פעולה עם כל הגורמים.

דני גרוד ובסקי: טיפול תרופתי ממושך מתקיים בשירות בתי הסוהר כפי שהוא מתקיים בנושא של משרד הבריאות בשיתוף פעולה מאוד טוב ואני יכול לפרט את זה.

דני גרוד ובסקי: זה תחום מאוד חשוב בקטע של ההתמודדות עם המכורים לאופיאטים, זאת אומרת אנשים שנמצאים בקצה הרצף וזו אוכלוסייה שראוי לתת לה את תשומת הלב גם בהיבט שיאיר גלר העלה של שיכרות ואפשרויות למנוע את הרצדביזם.

דני גרוד ובסקי: נקודה שנייה טיפול משטרתי, לעיתים ישנה בעיה עם אותם מטופלים במרכזים לטיפול ממושך מתדון/סובוטקס שמעוקבים לבדיקות משטרתיות על רקע נהיגה.

דני גרוד ובסקי: על רקע זה ראוי שיהיה יותר תאום.

מוחמד ברכה: לא הבנתי.

דני גרודובסקי: ישנם אנשים שמטופלים באמצעות מתדון או סובוטקס במרכזים שלנו, לפעמים המשטרה יושבת ליד המרכזים, זה קורה למשל כרגע בחיפה, ראוי לשים לב שלא להתלבש עליהם אלא לעשות את הדברים בתיאום איתנו כי אנחנו רוצים לעודד את האנשים לטיפול תרופתי ולא רוצים להרתיע אותם.

פיני קבלו: זו הצעת החוק שהגדרנו בנושא חלוקת המתדון שהיא לא הוגנת בהרבה מאוד מקומות.

פיני קבלו: אני לא יודע איפה היא נמצאת, אם אתם מוכנים לקדם אותה.

דני גרודובסקי: נקודה נוספת מה שהועלה פה בנושא של הנגזרות, נקודת הסמים, העובדה שהסמים ובעיקר הסמים בפיצוציות, מה שנקרא מחליפים צבעים וגוונים ולמעשה הן חוקיות עד שלא סוגרים אותן.

דני גרודובסקי: זה עוד ממשק שראוי לסגור אותו מול האנשים המומחים אצלנו בתחום.

דני גרודובסקי: נקודה חמישית – הסברה להורים, בעצם בפעם הראשונה קיימנו לפני שבוע וחצי בשיתוף עם הרשות למלחמה בסמים ואלכוהול פעילות הסברה להורים במסגרת משרד ממשלתי עם מיזם מאוד יפה שיזמו הרשות למלחמה בסמים ומשרד החינוך.

דני גרודובסקי: אני מחזיק משהו מעיתון הבוקר היום וזה נקרא "בירה ללא הגבלה על חשבון הבית", זה פרסום של מוסד מאוד מכובד שגם נתמך אגב על ידי הממשלה.

דני גרודובסקי: במקרה כזה זו התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

דני גרודובסקי: חומר למחשבה.

אייל גלבר: אני מכיר, זה הפילהרמונית בג'ינס, הם לקחו פה משהו שהוא גימיק.

דני גרוד ובסקי: זה גימיק מסוכן.

מוחמד ברכה: אנטי חברתי, אנטי חינוכי, מסוכן.

מוחמד ברכה: לא אנטי חוקי אבל מסוכן.

אהוד וולף: אני מתייחס אך ורק לגבי סמים ואני מבקש לומר שתי נקודות לגבי הזיהוי ושתי נקודות לגבי חקיקה.

אהוד וולף: לרוב מה שאוספים מגיע אלי למעבדה לצורך זיהוי, כי בלי זיהוי לא מגיעים בסופו של דבר לבתי משפט או לאיזה הליך משפטי אחר.

אהוד וולף: זיהוי הוא אחראי ותהליך שלוקח זמן.

אהוד וולף: לגבי החקיקה, חוק המעצרים כשמדובר על 24 שעות, בהרבה פעמים הוא אינו מאפשר לנו להגיע לכתיבת חוות דעת.

אהוד וולף: תארו לעצמכם שמי שנעצר במעונה, בקריית שמונה, בבאר שבע או באילת ודוגמת הסם צריכה לנסוע עד לירושלים והזמן הזה נצבר במסגרת המעצר של 24 שעות ורק כשהוא מגיע אלינו אנחנו צריכים להתחיל לעבוד על הדבר הזה ולזהות אותו.

אהוד וולף: הנקודה השנייה שהועלתה כאן וזה בנושא שינויי בחקיקה סמים, השינויים גם בתוספת הראשונה של הפקודה וגם בהגדרות של סם מסוכן.

אהוד וולף: יש הרבה רעיונות ויש הרבה הצעות.

אהוד וולף: בעולם יש תקדימים וערכנו ברור ואפשר לצאת למהלך הזה ולהיות ארץ מערבית ונאורה ויחד עם זאת לתת נקודה יותר טובה בעניין האכיפה.

אהוד וולף: לגבי הזיהוי, לזהות סמים פשוטים זו לא חכמה, עם הרואין וקוקאין אין לנו בעיה.

אהוד וולף: הבעיה שלנו היא בחומרים המתחדשים ובסופו של דבר זה מגיע לפתחנו.

אהוד וולף: אנחנו הראשונים שנחשפים לדבר הזה.

אהוד וולף: זה תהליך שלוקח הרבה מאוד זמן וצורך הרבה מאוד אמצעים, שאין לנו אותם, צורך מכשור שלא תמיד יש לנו אותו ובעיקר צריך סטנדרטים, כלומר השוואה מול חומרים אחרים שלא מייצרים אותם בעולם.

אהוד וולף: לזה צריך לתת את הדעת בזמן שמחוקקים את החוק.

אהוד וולף: כמובן שאנחנו שותפים לתהליכי החקיקה.

אהוד וולף: לא פגשתי את נציג האוצר שנשאל כמה עולה החוק הזה.

אהוד וולף: אני הראשון שאומר שהחוק הזה עולה לנו את סיננטטיקאי שצריך להכין את החומר כדי שאני אוכל להשוות אליו.

אהוד וולף: גם אם נעשה את כל המבצעים שבעולם וכשבסופו של דבר לא נוכל להשוות את החומר לא נוכל להוציא חוות דעת של זיהוי מוחלט ואז לא יהיה שום דבר.

איתן גרוני: מילה לטובת המכס.

איתן גרוני: בכל המעברים ים, יבשה, אוויר.

איתן גרוני: הם יודעים לחפש.

איתן גרוני: זה המקצוע שלהם והם גם יודעים למצוא.

איתן גרוני: העבודה הטובה שלהם יחד עם המשטרה, שלא תמיד זה היה כזה, בשנים אחרונות מביאה המון הישגים, גם אנחנו סופרים את הגרושים שלנו בכלבי סמים ובכל מיני דברים כאלה שאפשר לעזור.

מוחמד ברכה: אתה יכול להוסיף שאני מצטרף לדברים האלה.

יצחק אהרונוביץ': כמה דברים וכמה תובנות מהפגישה, מהשיחה.

יצחק אהרונוביץ': אני שוב מברך על המפגש המועיל וצריך להמשיך בזה.

יצחק אהרונוביץ': אני לשרותך כבוד היושב ראש מתי שתצטרך.

יצחק אהרונוביץ': אנשיי כמובן יסיעו לוועדה.

יצחק אהרונוביץ': זה לא רק אנחנו זה כמובן כל הגורמים כאן, זה כולנו ביחד.

יצחק אהרונוביץ': אם תצטרך היושב הראש חתכים כדי לגעת ולהגיע.

יצחק אהרונוביץ': תחום שירות בתי הסוהר הוא תחום מאוד מורכב.

יצחק אהרונוביץ': כל הנושא שדיברת עליו, השיקום, אפשר לבוא לביקור וגם לראות את זה וכמובן לקיים דיון נוסף, אבל באמת לתת לזה זמן.

יצחק אהרונוביץ': אותו הדבר בנושא אגף המודיעין או המחקרי של אורית היימן שנמצאת פה.

יצחק אהרונוביץ': אפשר להיכנס לתחומים ולפלח אותם לדברים הרבה יותר מעניינים.

יצחק אהרונוביץ': גם ברשות שהם מתעסקים בהם וזה בדיונים אחרים.

יצחק אהרונוביץ': לגבי בית משפט לסמים, אני אמשיך לבחון איפה אפשר לקדם את זה.

יצחק אהרונוביץ': בנושא המשוקמים או באלה שיוצאים אחרי בית הסוהר, זה הועלה גם על ידי נציב שירות בתי הסוהר.

יצחק אהרונוביץ': הטיפול הוא טיפול והם עושים הכל, אבל אחרי שהוא יוצא אנחנו מאבדים אותו וזה הולך לאיבוד וכל הטיפול הזה מתמסמס לנו.

יצחק אהרונוביץ': בנושא תקציבי שמענו פה שלא היו בשורות, לצערי.

יצחק אהרונוביץ': הדבר הנוסף שאולי לא דיברנו עליו זה הנושא שגם בתוך המשרד אני מלווה אותו והוא חלק מכל הנושא של הטיפול, של האכיפה, של השיקום והוא פרויקט יפיפה שאני נכנסתי אליו והוא כבר מופעל כמה שנים והוא "עיר ללא אלימות", שקיים במספר ערים.

יצחק אהרונוביץ': אני מרחיב אותו השנה, מכפיל אותו ואולי נשלש אותו בערים נוספות.

יצחק אהרונוביץ': זה נושא בתחום האלימות והפשע, הסמים והכל.

יצחק אהרונוביץ': זה פרויקט יפיפה שגם אותו נשלב, הוא כבר משולב בתחום הסמים והאלכוהול.

יצחק אהרונוביץ': כך שבאמת אנחנו בכיוון אבל צריך להמשיך ולטפל.

מוחמד ברכה: אני מבקש להודות לכבוד השר על כך שהוא הואיל והופיע.

מוחמד ברכה: אני מקווה שהוא יופיע מדי פעם כי ישנם הרבה תחומים משותפים.

מוחמד ברכה: אני מודה לצוות שהגיע איתו וגם לנציגים של המשרדים השונים.

מוחמד ברכה: אני מבקש לומר לך משהו שהוא לא נושא של הממשלה אלא של הכנסת.

מוחמד ברכה: אבל הוא דווקא נגזר מהמצב של המלחמה בסמים בתוך הממשלה.

מוחמד ברכה: מטבע הדברים אם היו שואלים אותי, והיות והעניין הזה מפוזר אצל כמה משרדי ממשלה, אם היו שואלים אותי אם צריך להקים משרד מיוחד למלחמה בסמים הייתי אומר לא.

מוחמד ברכה: זה מגוזם.

מוחמד ברכה: אבל אין ספק שיש מקום, ואני הגעתי למסקנה הזו מהישיבות האחרונות, שיש מקום לשדרג את מעמדה של הוועדה הזאת ואני הולך להיפגש עם יושב ראש הכנסת.

מוחמד ברכה: אני יודע שיש תאומים בין אנשי מקצוע אבל בוועדה הזאת מתחרש משהו שלדעתי הוא מאוד חשוב ומאוד חיוני, נפגשים פה אנשים מדי פעם , או כדי לדבר על משרד ממשלתי מסוים או לדבר על נושא מסוים.

מוחמד ברכה: החיבור נוצר סביב השולחן הזה וזה מחייב את שדרוג מעמדה של הוועדה הזאת.

מוחמד ברכה: גם אם מי שיגיע אחרי הוא זה שיזכה בזה אני אראה בזה עניין חשוב לעצם הנושא וזה לא עניין אישי פרטי.

מוחמד ברכה: אנחנו נזדקק לעזרתך אדוני השר בנושא החקיקה ובכל היוזמות שעומדות כאן וגיוס סיעות לעניין הסמים, בעניין של חלופת המאסר בגמילה, ובכל מה שנוגע לנושא כמו המתדון וחלוקתו והתחנות בישובים מעל חמישים אלף או אחרים.

מוחמד ברכה: ישנן כל מיני הצעות חקיקה שהן פשוטות.

מוחמד ברכה: וכמובן כל מה שהחברים יכולים להציע כל אחד בתחומו וכמובן למה שהתייחס אהוד וולף בדבריו.

מוחמד ברכה: אתה לא חבר וועדת לענייני חקיקה, כן?

מוחמד ברכה: הנוכחות שלך מחויבת מתוקף תפקידך כשר לבטחון פנים.

מוחמד ברכה: אנחנו נצטרך את עזרתך שם.

מוחמד ברכה: אני רוצה לומר לך אדוני השר שני דברים שמוכרים לך בהחלט.

מוחמד ברכה: האחד שאתה כבר הזכרת שמעבר לנושא החברתי במאבק בסמים ובאלכוהול, יש גם העניין הכלכלי שציינו.

מוחמד ברכה: מישהו צריך להפנים את העניין שהמאבק ברעל הזה גם משתלם.

מוחמד ברכה: העובדה השנייה והיא המצערת שבמהלך עשר השנים האחרונות אנחנו לא יכולים להצביע באופן ממשי על התקדמות בצמצום התופעה.

מוחמד ברכה: יכול להיות שראש הממשלה שטרוד בהרבה עניינים וכשהרשות הייתה תחת משרדו זה היה ביער של נושאים.

מוחמד ברכה: אני מקווה שהרשות והמלחמה בנגע הסמים תמצא מקום נכבד בסדר העדיפות שלך.

מוחמד ברכה: ואם אתה תיתן אז בסופה של הקדנציה הזו, שתהייה אשר תהייה, ושמבחינתך תהייה הארוכה ביותר ומבחינת השתייה הקצרה ביותר, בכל מקרה אם בסופו של תהליך נוכל להצביע על תהליך התקדמות אני חושב שהדבר ייזקף גם לזכותך אבל בעיקר לטובת החברה בישראל כולה.

מוחמד ברכה: אני מודה לך שוב, אני מודה לכל הנוכחים.

מוחמד ברכה: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.