ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 43, 2009-07-07 14:00

זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך בנושא תקנות המכינות הקדם צבאיות – התשס"ט-2009.

זבולון אורלב: למה משרד החינוך ומשרד הביטחון הסכימו שמשנים את ההצמדה של תקציב אחזקת חניך?

זבולון אורלב: זה זעק לי כשקראתי את התקנות ואני איש פנימיות.

זבולון אורלב: עו"ד יבינה זכאי ממשרד החינוך, בבקשה.

יבינה זכאי-בראונר: אנחנו מודעים לכך שנכון להיום ההצמדה היא למה שנקרא סל לאור שזה אחזקת ילד בפנימייה.

זבולון אורלב: כך היה כל השנים, כך ייסדתי את התקנה הזאת במשרד החינוך בהיותי מנכ"ל, למה אתם מקלקלים?

יבינה זכאי-בראונר: כשניסינו לבוא ולעגן את זה בתקנות, בכל זאת זה דבר חקיקה, אומנם חקיקת משנה אבל חקיקה, נאמר לנו שיש קושי להפנות בחקיקת משנה למשהו שהוא ברמה של נוהל או נוהג שזה מדרגה נורמטיבית נמוכה יותר ואנחנו מתבקשים להפנות רק לדברים שהם פומביים, מפורסמים, ידועים, כתובים בחקיקה - - -

זבולון אורלב: לא.

יבינה זכאי-בראונר: זאת הייתה ההנחיה המשפטית אדוני, אני מוכנה לכל פיתרון יצירתי.

זבולון אורלב: זה לא יכול להיות.

זבולון אורלב: אסביר ליועצת המשפטית שלנו מה הבעיה.

זבולון אורלב: ראשית אני שמח שזאת הבעיה, שהבעיה היא משפטית ולא בעיה מהותית.

זבולון אורלב: עורכת הדין ענת חיים מלשכת שר החינוך, רצית להעיר משהו?

ענת חיים: היום לא ברור מי הולך לתקצב את המכינות הקדם צבאיות וצריך מאוד להיזהר שהדבר הזה לא ייפול ישר לתקציב משרד החינוך כי כל שינוי של ההצמדה והגדלה של ההצמדה, אנחנו רק מבקשים שיהיה ברור שזה לא יכול להגיע - - -

זבולון אורלב: ענת, אני מניח שלא עולה על דעתך, הרי החוק הזה בא להיטיב, הוא בא להסדיר סוף סוף פעם אחת ולתמיד את תקצוב המכינות.

זבולון אורלב: אז גם בשעה שזה לא היה מוסדר בחוק אלא זה עבד לפי השכל הישר, אז העדכונים היו עדכונים לפי המהות.

זבולון אורלב: מה המהות?

זבולון אורלב: כל הפנימיות הקדם צבאיות הן פנימיות אז יש סל לאור שהוא מושג ידוע עוד בזמן שאני הייתי מנהל פנימייה לפני 40 שנה, ב-1 בינואר 69 נבחרתי במכרז בפעם הראשונה, והאוצר מתקצב את כל המוסדות בארץ על פי סל לאור.

זבולון אורלב: ועכשיו אתם מבקשים מאיתנו, אנחנו שבאנו לתקן אנחנו נקלקל, כלומר העדכון יהיה לפי מדד המחירים לצרכן ולא על פי סל לאור.

זבולון אורלב: זה בלתי אפשרי, המשפטנים צריכים למצוא פיתרון לעניין אחרת מה שיקרה זה שנסדיר עכשיו בדבר חקיקה דבר שבא להפחית מהתקציב שלהם, לא לזה התכוונו.

זבולון אורלב: אגב, אנחנו לא מוסיפים, אנחנו רק רוצים שמה שהיה בעדכון יימשך, לא להוסיף ולא לגרוע.

ענת חיים: מה שאני מנסה להגיד זה שהמשרד תומך במכינות הקדם צבאיות ומעודד אותן ולא רוצה לפגוע בהן אבל צריך לשים לב שכל גידול שיתבצע מפה צריך לדאוג שהוא לא יגיע מתקציב משרד החינוך.

זבולון אורלב: בחוק כתוב אם אינני טועה, חצי, חצי.

זבולון אורלב: סליחה, שר החינוך מחפש אותי דחוף בטלפון, נמשיך בעוד מספר דקות.

זבולון אורלב: עמדנו בסוגיה אחת שזה שינוי לרעה לעומת המצב הקיים ואמרו לי שהבעיה היא בעיה משפטית ומוכרחים למצוא לזה פיתרון כי יקרה פה מצב שהוא ממש אבסורד.

זבולון אורלב: הדבר השני הוא שהחוק מאפשר גידול טבעי עד 15% פלוס ההתייקרויות, ההצמדה שאנחנו מדברים עליה אבל כרגע בתקציב אין כיסוי לשנת הלימודים תש"ע שגם את הבעיה הזאת צריך לנסות לפתור.

זבולון אורלב: הדבר הראשון קשור לאישור התקנות, הדבר השני צריך להסדיר שאנחנו מיישרים קו ומתחילים את העסק הזה.

זבולון אורלב: מה אנחנו עושים לגבי הסוגיה הראשונה.

מירב ישראלי: כבר ברמת החוק הראשי ניתקנו את זה מסל לאור וקבענו סכום של 23,500 ₪ שיעודכן לפי מה שהשר שזה מנתק את עצם חישוב הסל מסל לאור.

מירב ישראלי: אפשר להתקרב ככל הניתן, אם אנחנו יכולים למצוא את הפרמטרים, לנסות לנסח אותם אבל הבנתי שזה תלוי בכל כך הרבה גורמים שכל הזמן משתנים, זה מה שנאמר פה, אני פשוט לא יודעת איך סל לאור מחושב.

זבולון אורלב: צריך לשאול את שולה.

שולמית מור: לנו אין בעיה בעניין.

מירב ישראלי: הבעיה היא לא ברמה המעשית - - -

שולמית מור: לא, אין לנו בעיה בעניין של סל לאור, זה היבט משפטי - - -

זבולון אורלב: שולה, אני רוצה להבין למה אי אפשר להצמיד את זה מבחינה תקציבית לסל לאור?

שולמית מור: משרד המשפטים טוען שהמילה "ועדת לאור" לא מקובלת עליהם, זה לא נוח להם.

אבישי פדהצור: צורה מעניינת להגדיר את הדברים.

אבישי פדהצור: הבעיה העיקרית שלנו פה היא בעיה משפטית במובן של זה שכשאנחנו כותבים חקיקת משנה תקנות אנחנו צריכים להפנות לאמות מידה או לפרמטרים אובייקטיביים מסתברים.

אבישי פדהצור: הבעיה היא שדבר שהוא מאוד נהיר אולי לאנשי התקציבים של מה זה מדד לאור עם כל הנזילות שלו זה לא משהו שאנחנו - - -

זבולון אורלב: למדתי ממורי ורבי זבולון המר זכרונו לברכה שתפקידו של עובד מדינה לא להגיד מה הבעיה, תפקידו להגיד מה הפיתרון.

זבולון אורלב: אנחנו אומרים לך שנים על גבי שנים: כל עולם הפנימיות במדינת ישראל במשרד הרווחה, במשרד החינוך, במשרד הבריאות - כולם בתיאום עם האוצר, מתעדכנים על פי סל לאור.

זבולון אורלב: אגב, אורי לאור היה סגן הממונה על התקציבים בסוף שנות ה-70 - - -

שולמית מור: 1975.

זבולון אורלב: הייתי מנהל פנימייה במדרשית עמליה באותה שנה שהוא התמנה, מה אפשר לעשות, והוא התמנה לעמוד בראש ועדה שפעם אחת ולתמיד תקבע מה הסל של פנימייה כי יש מרכיב האוכל וההדרכה ואחזקת הבניין וכו' וזה לא דומה לשום דבר אחר בעולם, מאז קבעו, כבר 35 שנה יש סל לאור שעל פי זה מתעדכן ועד היום ככה עודכן גם תקציב המכינות הקדם צבאיות.

זבולון אורלב: אז תן לי פיתרון מה לעשות?

אבישי פדהצור: נתחיל בזה שהדרך הכי טובה להרוג משהו שעובד זה לחוקק אותו.

אבישי פדהצור: אני לא צריך לספר לאדוני.

אבישי פדהצור: יש לנו מנגנון מינהלי שעובד שנים ועובד נפלא ובאים ומחוקקים ואז פתאום נ כנסים לתבניות הצורניות הקשיחות של החקיקה - - -

זבולון אורלב: למה אי אפשר להגיד שזה יעודכן כפי שזה עודכן בשנים האחרונות?

אבישי פדהצור: מה היה בשנים האחרונות?

אבישי פדהצור: התקנות הן יצור ציבורי, שקוף שנועד לספק את כל המערכת - - -

זבולון אורלב: בשיטת התקצוב המקובלת בין שני השרים וכפי שנהגה בשנים האחרונות.

מירב ישראלי: זה לא תקנות, אי אפשר.

אבישי פדהצור: אם אדוני היה אומר שיש לנו משהו קרוב, מדד המחירים לצרכן, מדד הירקות, מדד הבינוי – איזה שהן אמות מידה אובייקטיביות, ברורות או אפילו איזושהי נוסחה - - -

זבולון אורלב: זה מאוד ברור, למשרד החינוך ולמשרד האוצר ברור מה זה סל לאור.

אבישי פדהצור: אם הם יצליחו להסביר היטב אני משוכנע שהמשפטנים, אני קטונתי אבל בוודאי היועצת המשפטית תדע להלביש את הלבוש המשפטי על הדברים.

זבולון אורלב: אין בעיה, המחיר יעודכן על פי עדכון המחירים המקובל בעדכון המחירים של החינוך הפנימייתי במשרד החינוך.

שולמית מור: פר תלמיד.

זבולון אורלב: בוודאי, פר תלמיד, מה הבעיה?

אבישי פדהצור: שוב - - -

זבולון אורלב: זה מורכב מהדרכה, מאוכל, משמירה - - -

אבישי פדהצור: אני מצמיד את זה ליצור משפטי שהוא יצור מינהלי לחלוטין, שהוא יצור נזיל לגמרי ואני קובע את זה בתקנות.

אבישי פדהצור: שוב, יש לנו את הבעיה של אי הוודאות, של אי היציבות של זה - - -

זבולון אורלב: זה הדבר הכי יציב.

זבולון אורלב: תגיד לי מה הפיתרון.

זבולון אורלב: אתה יותר חכם ממני, תסביר לי מה הפיתרון.

זבולון אורלב: הרי לא עולה על דעתך שנסכים להצמיד את זה לדבר שנותן רק שליש מהעדכון.

זבולון אורלב: לדעתי מדד המחירים לצרכן הוא רק שליש מהעדכון, למה?

זבולון אורלב: מדד המחירים לצרכן אין בו מרכיב כוח אדם, בסל לאור יש מרכיב כוח אדם, יש מרכיב דיור, יש מרכיב חשמל.

זבולון אורלב: אתה יודע כמה חשמל, רק החימום מים שעולה בפנימיות?

זבולון אורלב: יש לך מרכיבים מאוד מסובכים, ישבו חכמים, מצאו סל לאור, זה עובד אגב 35 שנה, ואגב זה לא תקציבים בעשרות מיליונים, זה תקציבים במאות מיליונים כל סוגיית הפנימיות.

אבישי פדהצור: אני לא חולק על זה שזה עובד, שזה עבד ואם לא היו מחוקקים את זה אז מן הסתם זה היה ממשיך לעבוד.

אבישי פדהצור: התשובה נגזרת קודם כל מהתיאור העובדתי שאנשי המקצוע צריכים לתת של מה כולל מדד לאור, על בסיס אילו רכיבים הוא מתעדכן?

אבישי פדהצור: על בסיס זה אולי נצליח לבנות איזושהי מעטפת משפטית אובייקטיבית שאפשר להכניס את זה לתוכה.

אבישי פדהצור: אם לא, אפשר לנסות למצוא תופעה כלכלית שההתפתחות שלה היא הכי קרובה למה שנותן מדד לאור.

אבישי פדהצור: עלות השכר הממוצע 30% ועוד 10% עלות תשומות הבנייה – לא יודע.

אבישי פדהצור: זו שאלה מקצועית, זו לא שאלה משפטית, המשפטן הוא כלי בידי אנשי המקצוע, הוא לא האבא של הנושא.

זבולון אורלב: לא נכון, אתם לא מאפשרים לכתוב סל לאור, אני הייתי כותב.

מירב ישראלי: אי אפשר זה חקיקה, אי אפשר לכתוב סל לאור.

זבולון אורלב: ישי יודקביץ ממשרד הביטחון, בבקשה.

ישי יודקביץ: יש לי שאלה למידע, מה המעמד הנורמטיבי של לאור?

ישי יודקביץ: האם הוא קיבל עיגון כהחלטת ממשלה?

זבולון אורלב: למיטב ידיעתי לא, אין החלטת ממשלה, אבל נתתם רעיון, אולי נעביר החלטת ממשלה שהעדכון יהיה על פי סל לאור ונגמור את העניין.

זבולון אורלב: דני זמיר, בבקשה, אתה ממכינת רבין, נכון?

דני זמיר: כן.

דני זמיר: זה לא טוב, הסטטיסטיקה של יישום החלטות ממשלה.

דני זמיר: הסיבה שחוקקנו את החוק הייתה שהחלטת הממשלה הקודמת לא בוצעה.

זבולון אורלב: כדי להגיד מה לא בסדר ומה לא טוב אין צורך לקבל פה רשות דיבור, אנחנו נותנים רשות דיבור כרגע איך פותרים את הבעיה.

זבולון אורלב: מה היועץ המשפטי של משרדה הביטחון מציע?

זבולון אורלב: איך הסכמתם לתקנות שיש בהן רק מדד המחירים לצרכן?

ישי יודקביץ: אנחנו היינו שקופים כל השנים בעניין התקציב.

יוחנן בן-יעקב: עד להחלטת החוק הזה משרד הביטחון לא היה מעורב.

1068: למה שלא יכתבו את כל הפירוט ממה מורכב לאור, שיכתבו, את זה יודעים לעשות.

זבולון אורלב: אני לא רואה ברירה אלא לקבל את העצה של אבישי ולכתוב את פירוט המרכיבים של סל לאור.

זבולון אורלב: אני לא רואה שום ברירה אחרת.

1068: תכתבו בסוגריים: דמתקרא לאור, להלן סל לאור.

יבינה זכאי-בראונר: אם יהיה פירוט משרד המשפטים מסכים?

אבישי פדהצור: אנחנו מדברים על לאור, עד עכשיו איש מקצוע והסביר מה זה סל כולל, איך הוא מתעדכן, על בסיס אילו אמות מידה, לפרוטוקול, לא בגמגום.

1068: זה יהיה לך מפורט.

זבולון אורלב: אבישי, זה לא דבר ערטילאי, זה דבר מאוד מדויק.

זבולון אורלב: משרד החינוך ואגף התקציבים יודע איך סל לאור מורכב, למה?

זבולון אורלב: כי צריכים עדכון.

זבולון אורלב: איך מעדכנים אותו?

זבולון אורלב: רואים כמה השכר עודכן ויודעים מה חלקו בסל, רואים מה המזון ומה חלקו בסל, רואים מה אחזקת בית ומה חלקה בסל ועוד כל מיני מרכיבים שיש שם, כך מעדכנים.

זבולון אורלב: לדעתי זה 10 שורות שצריך להכניס אותם, אני לא רואה בעיה, צריך לראות את המרכיבים של כל דבר, כמה השכר, כמה המזון, כמה האחזקה, אני לא רואה בעיה.

שולמית מור: אין בעיה, נוכל להכניס - - -

יבינה זכאי-בראונר: נוכל להכניס בסעיף ההגדרות של התקנות את כל הרכיבים, לפרט מהו סל לאור ולהכניס?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: כתוב בתורה שאי אפשר שההגדרות יהיו 5 עמודים?

זבולון אורלב: מה זה משנה?

זבולון אורלב: תחשבו מה האלטרנטיבה שאף אחד לא רוצה להגיע אליה.

זבולון אורלב: בעיה אחת פתרנו.

שולמית מור: יוחנן, כשלימור לבנה ביקשה היא קיבלה את כל הפירוט.

זבולון אורלב: בוודאי.

שולמית מור: לא עשו עם זה שום דבר אחר כך - - -

זבולון אורלב: מי לוקח את זה על עצמו?

זבולון אורלב: שולה?

שולמית מור: אין בעיה, ביחד עם הלשכה המשפטית.

זבולון אורלב: כמה זמן זה ייקח?

שולמית מור: יומיים.

זבולון אורלב: תודה.

יוס אלדר: יומיים זה משרד החינוך, השאלה כמה זמן משרד המשפטים?

מירב ישראלי: אני כותבת שתקנה 21 יובא נוסח על ידי משרד החינוך.

זבולון אורלב: תרשמי בסוגריים: המפרט את סל לאור ומרכיביו והיחסים ביניהם, אגב זה לא מסובך.

אבישי פדהצור: לא אמרתי שזה מסובך.

אבישי פדהצור: אני לא יודע מה שיגידו מומחי הנוסח אצלנו אבל אני מניח שככל שזה יותר קונקרטי, יותר שקוף ויותר ברור להדיוט – כך זה יעבור יותר בקלות.

זבולון אורלב: מאה אחוז.

זבולון אורלב: הערה שנייה סוגיית התקציב.

שולמית מור: בתקציב המדינה ל-2009 יש פחות מ-16 וחצי מיליון ₪ במשרד החינוך, נשלים את ה-16 וחצי מיליון שקלים בפנייה הראשונה.

שולמית מור: כשתקציב המדינה מאושר אנחנו כבר מבקשים את התוספת של ה-16 וחצי מיליון ₪ של משרד הביטחון.

שולמית מור: כשיהיה תקציב מדינה משרד הביטחון יעביר את חלקו כך ש-33 מיליון שקל מועברים - - -

זבולון אורלב: זה מיישר את הקו?

שולמית מור: כן.

זבולון אורלב: יוחנן, זה מיישר קו?

יוחנן בן-יעקב: כן.

זבולון אורלב: יוס, זה מיישר קו?

יוס אלדר: השאלה ממתי מתחיל הגידול הטבעי להיספר.

יוחנן בן-יעקב: כתוב מדי שנה.

מירב ישראלי: תחילתו של חוק זה משנת הכספים 2009, לכן השנה הראשונה זה 33 מיליון ₪ ואחר כך 15% כל שנה, ככל שיש גידול טבעי.

זבולון אורלב: האם ב-1 בספטמבר 2009 זה כבר פלוס 15%?

מירב ישראלי: ככל שאני מבינה לא.

זבולון אורלב: אני מקבל את הכרעתה של מירב גם כשההכרעה הזאת לא מוצאת חן בעיני, אבל צריך להיות עקביים.

1068: 15% יכול להיות על כל מכינה בנפרד ויכול להיות בסך הכל הכולל.

1068: כלומר אם מכינה עלתה ב-5% השנייה יכולה להשלים עד שבסך הכל הכולל יהיו 15%.

זבולון אורלב: הוראת הביצוע הראשונה על פי חוק זה ה-1 בספטמבר 2009.

1068: אני רק רוצה לוודא שהם יודעים.

שולמית מור: 2010.

זבולון אורלב: הגידול הראשון אבל הביצוע על פי חוק יהיה מ-2009.

שולמית מור: מתשע"א.

זבולון אורלב: מכינה רבין רוצה את רשות הדיבור, בבקשה.

דני זמיר: אני מדבר בשם המכינות, לא בשם מכינת רבין.

דני זמיר: החוק חוקק לפני שנה.

דני זמיר: המספר 33 מיליון התייחס למספר תלמידי המכינות אז לכן יש אי התאמה.

דני זמיר: אם נחיל להחיל את הגידול רק ב2010, הגידול שיש במכינות לא מאפשר את המספר הזה, נוצר פער של כמה מיליון שלא ייסגר ולכן יש פה בעיה שצריך לפתור אותה.

זבולון אורלב: החוק התקבל ב-12 באוגוסט 2008, תחילתו הייתה 1 בינואר 2009.

ישי יודקביץ: אבל אין תקציב, עד שבוע הבא לא יהיה תקציב.

1068: זה לא משנה, זה יושלם אחורה, הבעיה זה הגידול.

זבולון אורלב: מירב, למה את אומרת שהגידול יתחיל רק ב-1 לספטמבר 2010?

מירב ישראלי: אמרנו שהחוק מתחיל, תקציב הבסיס הוא 33 מיליון ₪ - - -

זבולון אורלב: נכון, אז הבסיס הוא 1 בינואר 2009, זה הבסיס.

זבולון אורלב: מתחילה שנת לימודים חדשה 2009- 2010.

מירב ישראלי: השאלה מתי מתקצבים אותם.

זבולון אורלב: 4 חודשים ב-2009 כמו כל דבר במערכת החינוך ו-8 חודשים ב-2010.

שולמית מור: אתה לא יכול.

שולמית מור: זה יאושר רשמית מ-2009 זאת אומרת שאנחנו מתחילים ב-2010 - - -

זבולון אורלב: תסלחי לי, הגידול יהיה ב-1 בינואר 2010 לפי גרסתך, אתם לא צריכים להרוויח 8 חודשים.

זבולון אורלב: אי אפשר להחזיק את המקל בשתי קצוותיו.

זבולון אורלב: אם אתם אומרים: אנחנו הולכים לפי שנת תקציב אז בסיס התקציב הוא ה-1.1.2009, לכן ב-1.1.2010 צריך להיות ב-15% גידול.

שולמית מור: אין לי בעיה עם זה אבל לא רטרו אקטיבית מספט

שולמית מור: מבר כי זה לא יהיה.

זבולון אורלב: למה רטרו אקטיבית?

שולמית מור: בספטמבר מתחילים לדעת את מספרי התלמידים כי הם יוצאים החוצה, נכון יוחנן?

יוחנן בן-יעקב: הם נקלטים בספטמבר, זאת עובדה.

זבולון אורלב: זה לא בסדר.

מירב ישראלי: כתוב כאן:

מירב ישראלי: מספר החניכים בכלל המכינות הקדם צבאיות לא יעלה מדי שנה לעומת השנה שקדמה לה.

מירב ישראלי: כתוב: תחילתו של חוק זה בשנת הכספים 2009.

מירב ישראלי: אז הפרשנות היא שזה משנת כספים לשנת כספים.

זבולון אורלב: נכון, אז ב-1 בינואר זה צריך להעלות ב-15 אחוזים.

שולמית מור: עד 15%.

יוחנן בן-יעקב: לפחות.

זבולון אורלב: אני רוצה לומר לפרוטוקול שנשמעו פה קודם דברים שלא ייפול על תקציב משרד החינוך.

זבולון אורלב: אני רוצה שכשה

זבולון אורלב: חוק הזה התקבל הממשלה בהתחלה התנגדה ושרת החינוך בזמנו ושר הביטחון הסכימו על כך, ויש לי גם את הציטוטים פה מהפרוטוקול של הישיבה הקודמת, שזה יהיה חצי חצי מתקציבם, האוצר לא שותף לנושא הזה, מה גם שאם היינו שותפים בוודאי לא היינו מסכימים ל-15% גידול טבעי כי אנחנו מממנים גידול טבעי של 2%, 3% ובוודאי לא כזה מספר.

זבולון אורלב: לכן חשוב לי להגיד שאנחנו לא שותפים - - -

זבולון אורלב: ועדת החינוך שותפה להסכמה הזאת?

זבולון אורלב: היא נדרשה להסכמה הזאת?

זבולון אורלב: שאלו אותה את ההסכמה הזאת?

שירה גרינברג: כן, יש פה ציטוט של מיכאל מלכיאור שהיה היו"ר שאומר פה שהשר שלום שמחון שהוא זה שעשה את הפשרה והגישור על החוק הזה קיבל הסכמה משר הביטחון ושרת החינוך - - -

זבולון אורלב: שר הביטחון נשאר, שרת החינוך הלכה הביתה, קם שר חינוך חדש, מה הוא מחויב בזה?

שירה גרינברג: על סמך זה זה התקבל וגם יש הסכם שרענן דינור החתים את שני השרים - - -

זבולון אורלב: אני לא מבין, אם אתם מבקשים את אישור הוועדה להסכם הזה - אני לא אביא אותו לאישור הוועדה.

זבולון אורלב: אנחנו לא מתבקשים, זה לא קשור לחוק.

מירב ישראלי: זה גם לא באותו מישור, זה חקיקה.

זבולון אורלב: זה לא קשור אלינו.

זבולון אורלב: אם את שואלת אותי אם אעזור לשר החינוך כדי להוציא מכם עוד תקציב – בהחלט.

זבולון אורלב: אני אלחם כמו פנתר להוציא מכם עוד תקציב.

זבולון אורלב: הערתך נרשמה, אני מכבד אותך על הדבר הזה אבל גם לי מותר לומר לפרוטוקול שההסכם הזה איננו מחייב לדעתי את שר החינוך הנוכחי והוא איננו מחייב את ועדת החינוך, לא נדרשה הסכמת ועדת החינוך, זה לא נמצא בחוק.

זבולון אורלב: זה פעם ראשונה שאני שומע, בכלל זה מנהג שיש חוק מחייבים את המשרד לספוג.

זבולון אורלב: זה ממש מקומם אותנו הדבר הזה.

שירה גרינברג: החוק נחקק בגלל הסיכום החתום של רענן דינור.

זבולון אורלב: תגישו בחוק ההסדרים ביטול, אם יהיה לכם רוב תבטלו אותו, נראה.

זבולון אורלב: תגישו הצעה לביטול החוק, מה את רוצה שאגיד לך?

זבולון אורלב: יש חוק וצריך לקיים אותו.

זבולון אורלב: איזה חוק את רוצה ששר החינוך לא יקיים כדי לקיים את החוק הזה?

זבולון אורלב: הרי אם הוא יצטרך לעשות עכשיו קיצוץ פנימי עכשיו, באמת.

שירה גרינברג: גם בחוק רשום שהתקציב מגיע חצי ממשרד החינוך וחצי ממשרד הביטחון.

זבולון אורלב: באמת - - -

מירב ישראלי: יש תקציב שנתי, השאלה אם הוא עושה הסבה פנימית או שאת נותנת לו תוספת.

מירב ישראלי: זה לא נוגע לנו.

זבולון אורלב: חברים, מלבד שתי ההערות האלה, יש למישהו הערות על התקנות?

שירה גרינברג: אני רוצה להוסיף שלא רק זה, גם ההוכחה שלא העבירו אלינו את התקנות האלה, הפעם האחרונה שזה עבר אלינו הייתה ההתכתבות בדצמבר ועד אתמול לא ראינו את התקנות, לא שיתפו אותנו בזה.

שירה גרינברג: אם הייתי יודעת שאנחנו שותפים הייתי מצפה שישתפו אותנו בזה לכל אורך הדרך, זו עוד הוכחה לכך שכנראה גם המשרדים הבינו שאנחנו לא שותפים.

זבולון אורלב: תודה רבה, בזה תם הדיון, אינני נכנס לעניינים האלה.

1068: אני רוצה לשאול את שולה, את אמרת קודם עד 15%, הכוונה שאם יש גידול הגידול יגיע, אתם לא עוצרים אותו, נניח יכול להיות גידול של 15% ואתם תגידו: לא, אנחנו משתתפים רק ב-10%?

שולמית מור: כן.

1068: קלטתי, האוזן שלי קלטה.

זבולון אורלב: מה אתה אומר?

1068: היא אומרת שיכול להיות גידול של 15% והם יגידו: לא, אנחנו משתתפים רק ב-10%.

זבולון אורלב: חבר'ה, אין בעיה, נשנה את החוק.

זבולון אורלב: באמת, שולה.

1068: את מבינה מה שאת אומרת?

שולמית מור: כן.

1068: אז בשביל מה הכניסו כאן עד 15%?

שולמית מור: אני לא יודעת.

זבולון אורלב: שולה, עם כל הכבוד, זאת לא תשובה שאת יכולה לתת, זאת מדיניות המשרד ואת יכולה לומר למשרד המכובד שלך, השר שאני אוהב אותו אהבה ורבה ותומך בו - - -

שולמית מור: שאלתי את ....

שולמית מור: והוא הוא יכול להגיד.

זבולון אורלב: שלא יעלה על הדעת, זאת לא כוונת המחוקק.

זבולון אורלב: כוונת המחוקק הייתה שאם יש גידול עד 15% מכסים אותו.

זבולון אורלב: למה אומרים גידול עד 15% כי אולי אין מספיק תלמידים לעד 15% אז אם יש גידול של 12% נותנים רק 12%, זאת הכוונה, אין כוונה אחרת שהתלמידים יגדלו ב-15% ואתם תממנו 10%, באמת.

שולמית מור: במערכת החינוך הרגילה אנחנו לא מגיעים לגידול טבעי של 3% אז אתה מבין שזה קצת - - -

1068: זה חיילים בצה"ל, מה את חושבת?

זבולון אורלב: שולה, כל גידול של תלמידים במכינות עד 15% החוק מחייב אתכם, זאת הפרשנות ואין בלתה ואם מישהו יערער נצטרך לעשות כאן ויכוח גדול מאוד ולשנות את החוק ואז להגדיל את חובת ההוכחה ל-20% והכל משרד החינוך, אל תרגיזו אותנו.

יוחנן בן-יעקב: שולה, את אומרת שזה לא יגדל?

יוחנן בן-יעקב: זה יגדל ביותר - - -

זבולון אורלב: שולה, אתם תקפיצו את כל הכנסת, אני מייעץ לכם לבוא בהסכמה, זה נגד הממשלה, החוק הזה היה עובר ויעבור במאה חברי כנסת.

זבולון אורלב: צריכים לפעמים לדעת גם עם מי לריב, לא כדאי לריב עם דבר שהוא בקונצנזוס לאומי של כל הבית הזה, אל תתחילו עם הדבר הזה.

יבינה זכאי-בראונר: זה לא מופיע במסמך התקנות.

ישי יודקביץ: חבל להידרש לשאלה שלא נולדה - - -

זבולון אורלב: בסופו של דבר תחייבו אותנו בחקיקה לעשות דברים שאנחנו לא רוצים בסוף, זה מה שיקרה בסוף, בגלל כל הקונצים האלה, תפסיקו עם הדברים האלה, אתם מחפשים כל מיני פרשנויות עקומות.

זבולון אורלב: לזה התכוון המחוקק?

זבולון אורלב: לא ישבו פה בישיבות?

זבולון אורלב: מה זה הדברים האלה?

זבולון אורלב: נתקדם הלאה.

מירב ישראלי: לא אלאה אתכם בהערות ניסוחיות, נתייחס רק לעניינים המהותיים.

מירב ישראלי: סעיף 3ג.

מירב ישראלי: בעיקרון אומר, אולי לא אקריא כל מילה - - -

זבולון אורלב: את לא צריכה להקריא כל מילה, קראנו ונאשר את הכל כפוף לתיקונים שעשיתם.

זבולון אורלב: הנוסח מונח לפנינו, אין צורך לקרוא אותו.

מירב ישראלי: הגדרות ועדה מייעצת, הגשת בקשה.

מירב ישראלי: אנחנו בהגשת בקשה, זו תקנה 3.

מירב ישראלי: כאן יש את כל התנאים להגשת הבקשה של המכינה.

מירב ישראלי: יש דברים שצריך לצרף שאחד מהם, לפי הנוסח שמונח פה זה חוות דעת של ראש הרשות המקומית שהמכינה פועלת בתחומו בנושאים הקשורים לסמכותה של הרשות המקומית אשר בתחומה פועלת המכינה לרבות עניין תכנוני, בטיחותי, מוניציפלי וכיוצא באלה.

מירב ישראלי: זה כללי מדי, זה לא משהו שאפשר לכתוב בתקנות ולכן התיקון שמשרד החינוך הציע זה משהו דומה למה שיש בחוק פיקוח על בתי ספר היום והתיקון המוצע הוא: "חוות דעת של רשות החינוך המקומית, כמשמעותה בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949, ושל ועדה מקומית לתכנון ובנייה, כמשמעותה בחוק התכנון והבנייה התשכ"ה-1965, שבתחומן נמצאת המכינה שהבקשה מתייחסת אליה.

מירב ישראלי: " זאת אומרת שכמו בחוק פיקוח על בתי ספר, הגורמים המוסמכים ברשות המקומית צריכים לתת חוות דעת על קיומה של המכינה.

זבולון אורלב: חוות הדעת הזאת כוללת גם רישוי עסקים?

יבינה זכאי-בראונר: אנחנו מנסים ליצור פה איזושהי האחדה, איזושהי קוהרנטיות בדינים שמשרד החינוך אמון עליהם בקשר לפיקוח על מוסדות חינוך.

יבינה זכאי-בראונר: כמו חוק הפיקוח על בתי ספר שמפקח על כ-5,000 מוסדות חינוך ומתקצב אותם – גם פה יהיה פיקוח על מכינות שבסופו של יום זה סוג של מוסד חינוכי ויתקצב אותם.

יבינה זכאי-בראונר: לכן כל הסעיפים שרלוונטיים למבנה בחוק הפיקוח על בתי ספר, קרי בטיחות, תברואה, ועדה מקומית ורשות חינוך מקומית שבדרך כלל זו מחלקת החינוך שנותנת לנו את חוות הדעת, ואני מדגישה, זה חוות דעת, זה לא אישור, אנחנו רוצים לראות את חוות הדעת האלה גם בקשר למכינות.

יבינה זכאי-בראונר: לכן גם יש העתקה של הסעיף בחוק הפיקוח.

יבינה זכאי-בראונר: זה בדרך כלל לא קשור לרישוי עסקים, זה קשור לפן של דיני תכנון ובנייה כלומר אם למשל היה לי בית ספר באסם, בלול, ברפת - אני רוצה לדעת מזה או לחילופין בהקשר של מנהל מח' חינוך שיכול לומר לי: כבר מבקשים לבנות פה 5 מכינות בתחומי, זה נתון שאנחנו רוצים לדעת אותו.

מירב ישראלי: המקום השני זה בסעיף קטן ה' בהמשך.

מירב ישראלי: יש פה הפניות לחוזרי מנכ"ל של משרד החינוך.

מירב ישראלי: חוזר מנכ"ל של משרד החינוך הם לפי דיני החינוך ולפי חוק חינוך ממלכתי שזה לא מתאים לפה, זה מטרייה אחרת, זה משהו אחר.

מירב ישראלי: ניסיתי למצוא איזושהי חלופה לצורך החוק הזה, מה שאמרתי שיהיה הוראות מנכ"ל לצורך המכינות - - -

אבישי פדהצור: ייעודיות למכינות.

אבישי פדהצור: אולי גם לא הייתי קובע "כפי שיקבע" כפי שיורה או משהו כזה כדי שלא יתפרש כאיזוהי נורמה - - -

מירב ישראלי: על הניסוח אנחנו יכולים לעבוד אבל הרעיון הוא שהמנכ"ל יקבע הוראות ייעודיות למכינות.

זבולון אורלב: רעיון נכון.

מירב ישראלי: בהמשך העמוד למטה, לגבי פוליסת הביטוח, היה פה את המילה "סבירה", המכינות אמורות לדעת מראש כשהן עושות את פוליסת הביטוח מה זה סביר.

מירב ישראלי: לכן שינינו את הנוסח "להנחת דעתו של הממונה".

מירב ישראלי: זאת אומרת הממונה במשרד.

מירב ישראלי: הממונה במשרד בודק את פוליסות הביטוח ובודק שאכן היא עונה על התנאים שמצויים בהמשך.

זבולון אורלב: למה לא בחוזר המנכ"ל?

מירב ישראלי: זה בדיקה פרטנית פה.

זבולון אורלב: כמו בבתי הספר מנכ"ל המשרד קובע מה רמת הביטוח שמבטחים תלמידים ועל פי הרשויות המקומיות מבטחות את התלמידים.

מירב ישראלי: אבל כאן תראה בהמשך שלמשל נותנים אפשרות למכינה לפעול במבנה קבע או במבנה זמני שזה מבנים יבילים.

מירב ישראלי: אני חושבת שאולי יכול להיות הבדל בפוליסת הביטוח בין זה לבין זה.

זבולון אורלב: תתפלאי שלפחות 10% מתלמידי ישראל לומדים במבנים יבילים, לכן אני אומר, מערכת החינוך נתנה פיתרונות למיליון ו-800,000 תלמידים אז היא תדע גם לתת פיתרון ל-2,100 תלמידים.

מירב ישראלי: השאלה היא, הרי צריך להגיש את הפוליסה כמצורפת לבקשה ומישהו צריך לבדוק את זה.

מירב ישראלי: השאלה האם אתה רק קובע תנאים כלליים בחוזר מנכ"ל שזה סכום ביטוח או שיכול להיות שיהיו דברים יותר פרטניים שהממונה ידרוש ממכינה מסוימת.

זבולון אורלב: במשרד יש גם ממונה על ביטוח תלמידים, יש לו כלים, יכול להתייעץ איתו.

זבולון אורלב: חוץ מזה אני מציע לממונה להוציא מראש הוראות איזה פוליסה צריכים, יחסכו את כל ההתכתבויות.

מירב ישראלי: זה בהחלט הוא יוכל לעשות.

מירב ישראלי: יבינה, בסעיפים האלה יש תיקונים ניסוחיים, יבינה, אם אני מפספסת משהו תגידי.

יבינה זכאי-בראונר: על דברים קטנים אני לא מתעכבת כרגע.

זבולון אורלב: רק הדברים הגדולים.

מירב ישראלי: 8(ה) עמוד 5.

מירב ישראלי: פה התקנות עוסקות בבדיקת הבקשה, טיפול הוועדה בבקשה, החלטת המנהל הכללי בבקשה.

מירב ישראלי: פרק ד' עוסק בדרישות להכרה ולפעילות מכינה מוכרת שעכשיו אנחנו נכנסים אליו.

מירב ישראלי: יש פה דרישות למתן הכרה ובתקופת ההכרה.

מירב ישראלי: עכשיו אנחנו בתקנה 8, ההקשר הוא פעילות המכינה כתנאי למתן ההכרה.

מירב ישראלי: איזה תנאים אנחנו דורשים מהמכינה בעניין פעילותה כדי שתקבל את ההכרה.

מירב ישראלי: כאן כפי שהופנינו במה שמופיע אצלך 5ה: 90% לפחות מבוגרי המכינה התגייסו לשירות מלא ו"משמעותי" שזו המילה השנויה במחלוקת, בצה"ל, בהתאם לחוק שירות ביטחון.

מירב ישראלי: הוספנו כאן בשנות הפעילות, זה אומר לא רק שנתיים קודם אלא כל שנות הפעילות שקדמו להגשת הבקשה.

מירב ישראלי: הוועדה רשאית להמליץ מטעמים מיוחדים שיירשמו על הכרה במכינה גם אם בפועל היה אחוז נמוך יותר של מתגייסים.

מירב ישראלי: דרך אגב, זה לא צריך להיות מתגייסים אלא מי ששירתו על פי התנאים.

מירב ישראלי: זה תקנות.

מירב ישראלי: תקנות צריכות להיות ברורות.

מירב ישראלי: התיבה "משמעותי" נתונה לשיקול דעת של הממונה ולכן אני חושבת שצריך להחליף אותה במשהו יותר קונקרטי שיהיה גם מדיד, שהמכינה תדע למה הכוונה.

זבולון אורלב: מר בן יעקב, בבקשה.

יוחנן בן-יעקב: האלטרנטיבה שלנו הייתה משהו מנוסח "ביחידות התנדבות ותפקידי פיקוד וקצונה" זה היה בתקנות הראשונות שאישרנו.

יוחנן בן-יעקב: אומרים לנו ממשרד הביטחון שאין מושג כזה בחוק יחידות התנדבות.

יוחנן בן-יעקב: לכתוב רק פיקוד וקצונה, אנחנו לא יכולים לחייב את כל החניכים.

זבולון אורלב: יהיה מישהו שהולך להיות צוללן.

יוחנן בן-יעקב: טייס - לא הולך לפיקוד, הוא הולך להיות טייס.

זבולון אורלב: זה קצונה.

יוחנן בן-יעקב: חשבתי שאם אפשר לכתוב משהו בנוסח "ביחידות התנדבות בתפקידי פיקוד וקצונה בהתאם לדרישות הצבא ולכישורי החניך".

יוחנן בן-יעקב: לנו הכי טוב "משמעותי".

זבולון אורלב: אבל זה לא מקובל על המשפטנים.

יוס אלדר: למה?

מירב ישראלי: כי הוא חושב שזה פיקוד ומחר מישהו בחיל חינוך - - -

זבולון אורלב: יוס, אל תתווכח איתה, תקצר את הדרך, מה זה משמעותי בעיניך?

ישי יודקביץ: משמעותי אצלנו זה 3 שנים צבא מלא.

ישי יודקביץ: כתבנו את זה בהגדרה מה זה שירות צבאי מלא - - -

דני זמיר: זה לא מספיק טוב, לא צריך מכינות בשביל זה.

ישי יודקביץ: מי שמשרת 3 שנים באמ"ן מחקר זה גם שירות צבאי משמעותי מבחינתנו.

זבולון אורלב: אני מסכים איתך, לכן אמרתי ליוס, תפרקו את המילה משמעותי.

דני זמיר: יש לי הצעה, אני מציע שההגדרה תהיה: בתפקידי הדרכה, פיקוד קצונה או תפקידים מקצועיים ייחודיים.

דני זמיר: אני חושב שמי שלא עונה על אחת ההגדרות האלה, מי שעושה 3 שנים צבא לא צריך לקבל מימון מהמדינה למכינה, חד וחלק.

מירב ישראלי: זה לא שהוא מקבל מימון, המכינה מקבלת בדיעבד - - -

דני זמיר: אם התוצר של המכינה זה יותר מ-10% אנשים שעונים על ההגדרה - - -

זבולון אורלב: אידיאולוגית אני מסכים איתו.

יבינה זכאי-בראונר: אם זה מכינה של בנות?

זבולון אורלב: את מעלה שאלה נכונה, מייד נתייחס לזה.

זבולון אורלב: המכינות לא הוקמו כדי שמישהו ישרת 3 שנים שין גימ"ל, לא בשביל זה קמו המכינות, עוזר טבח - - -

אבישי פדהצור: חיילים לא תמיד בוחרים את מה שצה"ל מייעד להם.

אבישי פדהצור: יצא לי להיות שנה במסלול בפלס"ר פלוני או אלמוני, התחלתי במסלול הזה, צה"ל משיקוליו המקצועיים, ונתקלתי בשיקולים המקצועיים האלה, שיבץ אותי בתפקיד עורפי כזה או אחר - - -

דני זמיר: אתה יכול להיות קצין בתפקיד עורפי כזה או אחר.

יוחנן בן-יעקב: לכן הצעתי בסוף "בהתאם לדרישות הצבא ולכישורי החניך.

יוחנן בן-יעקב: "

מירב ישראלי: יש לך את הסייג בסוף שאתה יכול גם לקבוע אחרת.

מירב ישראלי: אם אתה אומר "בהתאם לצרכי הצבא ולכישורי החניך" – אתה לא צריך להגיד "משמעותי".

יוחנן בן-יעקב: התביעה של דני, בשביל זה קמו המכינות, בשביל שהוא יעשה יותר מהנורמה הרגילה של 3 שנים רגילות, יש גם מסר באמירה הזאת שאתה דורש ממנו משהו שהוא מעבר לדרישה הרגילה.

דני זמיר: אנחנו גם עומדים בפני סיכון ממשי שיהיו גופים שבפירוש השירות הצבאי איננו בראש מעייניהם והסעיף הזה מאפשר להם - - -

מירב ישראלי: יש פה גמישות.

זבולון אורלב: הוויכוח הזה נגמר.

זבולון אורלב: הוועדה אומרת: צריך למצוא ניסוח של שירות משמעותי.

זבולון אורלב: רק אומרים המשפטנים, המילה "משמעותי" לא מקובלת ולכן אנחנו מאמצים את מוחותינו למצוא הגדרה אחרת ל"משמעותי", זו המטרה שלנו כרגע.

זבולון אורלב: התגברנו על סל לאור, נתגבר גם על משמעותי.

זבולון אורלב: בוא נפרק את המילה "משמעותי".

יוחנן בן-יעקב: אם נכתוב בניסוח הזה של "ביחידות התנדבות, הדרכה - - - "

דני זמיר: הדרכה, פיקוד, קצונה ותפקידים מקצועיים ייחודיים עונה להגדרה הזאת מצוין.

מירב ישראלי: אני בספק.

דני זמיר: למה לא?

מירב ישראלי: כי גם חיילים פשוטים ביחידות קרביות - - -

זבולון אורלב: הוא סמל בעוקץ.

יבינה זכאי-בראונר: אז יש את המילה "לוחמה".

זבולון אורלב: הוא סמל בפלס"ר גולני, זה בסדר או לא?

דני זמיר: 3 שנים?

זבולון אורלב: כן.

דני זמיר: בוודאי שלא.

זבולון אורלב: אז זה לא נופל בהגדרה שלך.

דני זמיר: אם הוא סמל שלא מדריך - - -

זבולון אורלב: הוא סמל ביחידה מבצעית, על זה אתה אומר: בשביל זה אין מכינה?

זבולון אורלב: אני לא מבין.

דני זמיר: אם הוא סמל לוחם בלבד והוא לא עושה תפקידי הדרכה, פיקוד או קצונה אלא הוא רק לוחם – רבותי, לא צריך מכינות בשביל זה.

זבולון אורלב: אני חולק עליך.

מירב ישראלי: העניין הוא שזה לא תמיד קשור לחניך.

מירב ישראלי: יש פה דרישות אין ספור לתוכנית לימודים וכו'.

מירב ישראלי: המכינה עושה הכל, החניך בסוף לא מגיע לזה - - -

דני זמיר: מכינה שלא מצליחה לעשות את זה - - -

זבולון אורלב: אני מוכן להגדרה שלך בתוספת של תפקיד קרבי או מבצעי.

יבינה זכאי-בראונר: הוספנו את המילה "לוחמה".

זבולון אורלב: יפה.

זבולון אורלב: "תפקידי פיקוד, הדרכה, קצונה, לחימה או מקצוע אחר נדרש לצה"ל כפי שיקבע ראש אכ"א".

זבולון אורלב: אחד הלך להיות חוקר באמ"ן, השני יושב עם מוח אלקטרוני ביחידת המחשבים של 188 של חיל האוויר - - -

מירב ישראלי: אז אולי אל תעשה את זה כתנאי מראש - - -

זבולון אורלב: אבל יש לי מסר.

זבולון אורלב: רבותי, המכינות זה עולם העתיד של ההנהגה והפיקוד בצה"ל, יש לי כאן מסר חשוב מאוד.

יוחנן בן-יעקב: גם יש אחרים שמנסים להקים מכינות עם אמירה מאוד ברורה לא לכאן ואין לנו מה להגיד בזה.

מירב ישראלי: פיקוד, הדרכה, קצונה, לחימה.

מירב ישראלי: לגבי מקצוע - - -

זבולון אורלב: מקצועות ייחודיים ו/או נדרשים כפי שיקבע ראש אכ"א.

יוס אלדר: ראש אכ"א יכול להגיד למכינות הקדם צבאיות בשנת תש"ע אני זקוק לחיילים במסלול מסוים.

זבולון אורלב: אבל החייל הבודד שהלך להיות חוקר באמ"ן כי הוא מזרחן וערביסט וכו', ילכו לראש אכ"א ויגידו לו: לצורך הסטטיסטיקה תאשר לי את החייל הזה.

יוס אלדר: לא, זה חריג.

יבינה זכאי-בראונר: יש לוועדה המייעצת למנכ"ל סמכות להמליץ מטעמים מיוחדים שיירשמו על הכרה במכינה גם אם בפועל היה אחוז נמוך יותר של מתגייסים שעונים להגדרה הזאת כך שיש שיקול דעת מינהלי.

זבולון אורלב: כפי שייקבע על ידי ראש אכ"א.

מירב ישראלי: 9 – התאגדות המבקש ומטרותיו – זה ניסוחי בעיקרו ההערות.

מירב ישראלי: כתבנו: לגבי קשר עם מפלגה.

מירב ישראלי: עמוד 5 למטה (ג).

מירב ישראלי: בשלוש השנים הקודמות לשנה לגביה מבוקשת ההכרה ובכל התקופה בה פועלת ותפעל המכינה התאגיד המפעיל אותה לא היה ולא יהיה קשור בדרך כלשהי לרבות משפטית, כספית וארגונית עם מפלגה פוליטית ולא יקיים פעילות פוליטית.

מירב ישראלי: לא צריך כהגדרתה בתקנות אלה.

זבולון אורלב: מה פירוש: "קשר בדרך כלשהי", אבישי מה זה בדרך כלשהי?

זבולון אורלב: אם ראש סיעת הבית היהודי יוזמן להרצאה במכינה של זמיר – אז נוצר קשר.

זבולון אורלב: כל חודש אני בא להרצות במכינה שלו, זה הקשר - - -

אבישי פדהצור: זו דרישה מקצועית של משרד החינוך.

אבישי פדהצור: אני מבין שהכוונה היא לא לקשר אקראי.

אבישי פדהצור: מה לעשות אם תת אלוף במילואים אפי איתם בחר בהמשך הקריירה הצבאית המפוארת שלו לעסוק גם בפעילות פוליטית, מגיע למכינה, לא נראה לי שזה פוסל את המכינה כשלעצמה.

זבולון אורלב: הוא גורו מאוד רציני במכינות, מבוקש מאוד במכינות ואני מברך על זה, הוא מלהיב את הנוער ללכת לשירות משמעותי, אבל הוא איש פוליטי, אז מה הבעיה?

אבישי פדהצור: אבל זה לא הקשר שאנחנו מדברים עליו.

זבולון אורלב: כתוב: "לא יהיה קשר בדרך כלשהי".

אבישי פדהצור: הכוונה היא לקשר של ממש.

מירב ישראלי: זאת הייתה הצעה שלי כי לא הבנתי מה זה "פורמלי.

מירב ישראלי: ".

מירב ישראלי: הם אמרו קשר "פורמלי".

מירב ישראלי: אני לא מבינה מה זה קשר פורמלי ולכן ניסיתי לפרק את זה.

אבישי פדהצור: אז אפשר לכתוב "קשר ממשי".

יוחנן בן-יעקב: אני אומר מה התכוונו, התכוונו שאין מכינה שמפלגה הקימה אותה או מפלגה מפעילה אותה, היא הבעלים עליה, שלא יכולה להיות הבעלים עליה.

זבולון אורלב: תפתחו את חוק המפלגות, מפלגה לא יכולה להקים מכינה.

זבולון אורלב: תראו לי סעיף בחוק המפלגות שמותר לנו להקים מכינה.

מירב ישראלי: נעשה: לא יהיה קשור משפטית, כספית וארגונית, בסדר יבינה?

זבולון אורלב: מה זה ארגונית?

יבינה זכאי-בראונר: אנחנו מנסים לכוון לכך שהמכינה תהיה קשורה באיזושהי תאגיד שהוא אה פוליטי במהותו כמו מדרשת יד בן גוריון, קרן קיימת, החברה להגנת הטבע, גורמים כאלה שבפועל היום יש להם תאגידי בת שמפעילים מכינות.

יבינה זכאי-בראונר: זה בסדר, מקובל, נהוג.

זבולון אורלב: אפילו מבורך.

יבינה זכאי-בראונר: מבורך.

יבינה זכאי-בראונר: אנחנו מנסים למנוע סיטואציה של - - -

זבולון אורלב: של קשר משפטי - מקובל עלי.

זבולון אורלב: אני פשוט שונא את העליהם על הפוליטיקאים ועל המפלגות, זה מקפיץ אותי כל פעם, אנחנו לא אנשים מצורעים.

זבולון אורלב: לא היה ולא יהיה קשר משפטי וכספי.

זבולון אורלב: ארגוני זה משפטי.

יבינה זכאי-בראונר: מקובל.

זבולון אורלב: ולא יקיים פעילות פוליטית כהגדרתה.

זבולון אורלב: מה זה פעילות פוליטית?

זבולון אורלב: אסור לו להביא לפני הבחירות 3 ראשי מפלגות כדי שיידברו?

מירב ישראלי: יש הגדרה, אני מקריאה: "ארגון, אספה פומבית הקשורה למפלגה או לגוף פוליטי אחר, השתתפות מאורגנת בהפגנה או בתהלוכה הקשורה למפלגה פוליטית או לגוף פוליטי אחר, השתתפות מאורגנת בתעמולה פומבית בכתב או בע"פ של מפלגה או של גוף פוליטי אחר".

מירב ישראלי: זה מוגדר.

זבולון אורלב: מקובל עלי.

דני זמיר: השתתפות בעצרת רבין זה פעילות פוליטית?

זבולון אורלב: בוודאי שזה פוליטי, אני לא מוזמן לשם.

דני זמיר: למה בוודאי?

דני זמיר: זה לא שייך לאף מפלגה.

זבולון אורלב: תסלח לי, מה זה לא שייך לאף מפלגה?

זבולון אורלב: מי מממן את זה?

דני זמיר: לדעתי מרכז רבין שזה תאגיד סטטוטורי.

זבולון אורלב: אם מפלגה ארגנה את זה – זה פוליטי.

זבולון אורלב: אף פעם לא הוזמנתי לשם אז אני חושב שזה פוליטי.

מירב ישראלי: ב-10 שוב יש את העניין של המנהל הכללי.

מירב ישראלי: אבישי, נתאם את הנוסח.

זבולון אורלב: זה פחות או יותר כמו ישיבות ההסדר שבניהם משרתים בצה"ל והם מנותקים מההוויה - - -

מירב ישראלי: 10 סגרנו את התיקון של המנהל הכללי, זה כמו בפעם הקודמת שאמרתי ונתאם את הנוסח.

מירב ישראלי: 11 זה בעלי התפקידים במכינה, יש פה בעיקר שינויים ניסוחיים.

מירב ישראלי: יש את העניין של המנהל הכללי ב-7.

יבינה זכאי-בראונר: מבחינתך זה בסדר "בעל ניסיון חינוכי וניהולי כפי שייקבע המנהל הכללי?

מירב ישראלי: זה תיקון שראיתי רק הבוקר.

מירב ישראלי: ההערה שלי הייתה שאני לא יודעת מה זה "מוכח", למי הוא צריך להוכיח ומה זה "מוכח"?

זבולון אורלב: אני בסעיף 6, יוחנן, מדובר על החינוך הדתי, כתוב כאן במשפט האחרון לפני סיום פסקה 6: או בעל תעודת סמיכה לרבנות.

זבולון אורלב: כלומר בעל סמיכה לרבנות יכול להיות ראש מכינה.

יוחנן בן-יעקב: נכון.

זבולון אורלב: אתה לא רוצה תואר אקוויוולנטי לתואר ראשון?

יוחנן בן-יעקב: כתוב פה או זה או זה.

זבולון אורלב: בעל סמיכה לרבנות זה כלום.

יוחנן בן-יעקב: לא הייתי רוצה לפסול בתקנות האלה את אלי סדן מלהיות ראש מכינה.

זבולון אורלב: לדעתי הוא מקביל לפחות לתואר שני אקוויוולנטי, כמות המאמרים והספרים שהוא הוציא, הוא אקוויוולנטי אפילו לתואר שני.

זבולון אורלב: זה מוכר במשרד החינוך, יש מונח בחוזר מנכ"ל.

זבולון אורלב: השכלה תורנית מקבילה - - -

אבישי פדהצור: אל תכניסו את זה גם לפה.

זבולון אורלב: למה לא?

אבישי פדהצור: כי יש לנו הרבה צרות עם זה.

זבולון אורלב: אתה יודע מי היום מקבל סמיכה לרבנות?

זבולון אורלב: הוא יכול בשנה הראשונה בהסדר לקבל את הסמיכה לרבנות.

זבולון אורלב: מה זה סמיכה לרבנות?

זבולון אורלב: זה 6 בחינות באור החיים והוא גמר את הסמיכה לרבנות אגב, לא כתבת "מוכר על ידי הרבנות הראשית".

יוחנן בן-יעקב: חברים, אני רואה לנגד עיני את טובי ראשי המכינות, אלי סדן, הרב ניסים מהמכינה בנווה צוף, למיטב הערכתי הוא לא פרסם ספרים אבל ראש מכינה מעולה 8,9 שנים.

יוחנן בן-יעקב: הושע, יושב הושע בגילו, אלוף משנה בצה"ל, אחת המכינות הטובות ביותר שיש לנו, אין לו שום תואר ושום דבר - - -

זבולון אורלב: אין לי בעיה שסגן אלוף ומעלה פטור מכל הדברים האלה.

זבולון אורלב: מי שהגיע להיות סגן אלוף בצבע, השתחרר בדרגת קבע של סגן אלוף, אני מפחד מאנשים שהוא לא סגן אלוף בצבא והוא גם לא קצין בצבא ויש לו תעודת בגרות בינונית והלך להסדר ובשיעור א' עד שיעור ב' כשהוא הלך לצבא במרץ עשה סמיכה לרבנות, כל אחד פותח מכינה - - -

יוס אלדר: אני מתנגד לסגן אלוף.

יוס אלדר: אמרת שאם הוא היה סגן אלוף בצבא הוא יכול להיות ראש מכינה.

זבולון אורלב: ביחד עם סמיכה לרבנות.

זבולון אורלב: אמרתי שסמיכה לרבנות לא מספיק, זה לא בשלות.

יוחנן בן-יעקב: אני מוכן לבדוק את זה, אני רק נזהר מאותם אישים - - -

זבולון אורלב: אתה לא רוצה שלפחות יהיה לו כישורים של מנהל בית ספר יסודי?

יוחנן בן-יעקב: הרב פייגנבאום, יושב בקשת - - -

זבולון אורלב: תואר שני אקוויוולנטי, חותם לך, לפי כישוריו.

יוחנן בן-יעקב: אני אבדוק את זה.

מירב ישראלי: אתה יכול להכניס אותו לחריג.

זבולון אורלב: תואר אקוויוולנטי הוא סמיכה לרבנות, הוא מספר השנים שלמדת בישיבה והפרסומים שלך.

זבולון אורלב: הרב פייגנבאום הוא בוגר הסדר אז הוא למד 6, או 7 שנים.

זבולון אורלב: זה כשלעצמו עם סמיכה לרבנות נותן לו תואר אקוויוולנטי לתואר ראשון.

זבולון אורלב: אני רוצה להתגונן בפני חבר'ה שלא גמרו - - -

יוחנן בן-יעקב: ייבדק, אבדוק את זה מיידית.

מירב ישראלי: אתם צריכים לחזור אלינו בעניין.

יבינה זכאי-בראונר: נחזור אליכם עם תשובה.

יוחנן בן-יעקב: אבדוק את זה מיידית, ניקח את משה הגר - - -

זבולון אורלב: אתה לא תאפשר לראש מכינה כישורים פחותים ממנהל בית ספר יסודי.

זבולון אורלב: זה לא עולה על הדעת.

יוס אלדר: אבל מנהל בית ספר יסודי אתה דורש ממנו לפחות תואר ראשון.

יוס אלדר: השאלה כשאתה אמרת סגן אלוף וסמיכות לרבנות, יכול להיות שהסגן אלוף הזה הוא ללא תואר ראשון וזה לא מספיק לי.

זבולון אורלב: אם הוא סמיכות לרבנות אז אני אומר לך שהוא למד יותר מאשר שנה בישיבה ועשה את הדבר הזה.

יוס אלדר: אבל אתה עכשיו מוסיף תואר ראשון, אמרת קודם: סגן אלוף וסמיכות לרבנות.

זבולון אורלב: הסמיכות לרבנות זה האקוויוולנט שלי לתואר ראשון.

מירב ישראלי: השכלה תורנית מקבילה.

זבולון אורלב: אני מחפש גם את הבשלות.

מירב ישראלי: אנחנו מסכמים שתחזרו אלינו בעניין?

זבולון אורלב: נאמר כך: אם מדובר על תואר אקוויוולנטי - לא צריך לחזור לוועדה.

זבולון אורלב: אם אתם מתעקשים על סמיכה לרבנות תשאלי אותי אם אכנע או לא.

יוחנן בן-יעקב: א

יוחנן בן-יעקב: בדוק בין כמה הוותיקים שאנחנו לא מפילים פה - - -

זבולון אורלב: אתה יכול לעשות הוראות מעבר שאלה שמכהנים ב-3 השנים האחרונות, מדובר רק לגבי חדשים.

מירב ישראלי: יבינה, את זה צריך לנסח אם רוצים משהו כזה.

יבינה זכאי-בראונר: בסדר.

מירב ישראלי: אז במקום בעל תעודת סמיכה לרבנות או בעל השכלה תורנית מקבילה לתואר ראשון.

מירב ישראלי: יש דבר נוסף שרציתי להפנות את תשומת לב הוועדה בתקנה קודמת שתיקנו שהוא בכל זאת מהותי, המדובר בתקנה 8 עמוד 5 למעלה, בעניין הדברים שצריך לצרף "נתקבלה חוות דעת חיובית מאת הממונה במשרד החינוך" מחקנו את ה"חיובית".

מירב ישראלי: הוספנו שם ב-ד' ו-ה' ו-ו' הוספנו שהכוונה היא "בשנות הפעילות של המכינה שקדמו למועד הגשת הבקשה".

יוחנן בן-יעקב: בסדר גמור.

מירב ישראלי: אני רק מדווחת לוועדה כי אלו תיקונים שצריכים להיכנס לפרוטוקול.

זבולון אורלב: קראנו את זה.

מירב ישראלי: עמוד 6 למטה, סעיף 11(7), אחרי הסמיכה לרבנות.

יוס אלדר: בעל ניסיון חינוכי וניהולי מוכח.

מירב ישראלי: ה"מוכח" זה לא מילה לתקנות.

מירב ישראלי: בעיקרון מה שאפשר לעשות זה לקבוע מספר שנים מינימלי.

מירב ישראלי: אני לא כל כך אוהבת "כפי שיקבע המנהל הכללי" כי לדעתי נושא הניסיון זה המקום לקבוע, בתקנות.

מירב ישראלי: היו"ר זבולון אורלב: למה אתה צריך ניסיון ניהולי?

יבינה זכאי-בראונר: ראש מכינה צריך.

יבינה זכאי-בראונר: כל מורה יכול להיות ראש מכינה?

זבולון אורלב: לפי הדבר הזה אף אחד מראשי המכינות המצטיינים לא היה יכול להקים את המכינה.

זבולון אורלב: לא אמרתי על הניסיון החינוכי, דיברתי על הניסיון הניהולי, כי המוסדות מתחילים קטנים, מתחילים ב-25, 30 תלמידים, ראש המכינה לא צריך להיות רואה חשבון.

מירב ישראלי: אז הוא כמו מורה.

זבולון אורלב: נכון, כמו גננת, גן ילדים אפילו יותר גדול ממכינה מתחילה.

יוחנן בן-יעקב: זה היה נכון אז כשהקימו את המכינות האלה, היום כיוון שהעסק גדול ומחייב מערכת ניהול.

זבולון אורלב: מה רע בניסיון חינוכי וניהולי כפי שיקבע המנהל הכללי?

מירב ישראלי: אם המנהל הכללי יקבע אז תגיד לי מה הוא יקבע ונכניס את זה.

זבולון אורלב: אני לא יודע מה הוא יקבע.

מירב ישראלי: בעניין הזה אין סיבה להעביר את זה למנהל הכללי.

זבולון אורלב: למה לא?

זבולון אורלב: הוא יכול לקבוע כך: מכינה עם 20 תלמידים – צריך ניסיון חינוכי וניהולי של 3 שנים.

זבולון אורלב: מכינה של 100 תלמידים צריך ניסיון של כך וכך.

יבינה זכאי-בראונר: תהיה לכם רשימה של עשרות דוגמאות.

זבולון אורלב: תלוי איפה, תלוי מתי.

אבישי פדהצור: צודקת היועצת המשפטית בכך שהוא אומרת שכשאתה קובע את התקנות בתנאי הכניסה זה מאפיה, אחד שומר על השני, אין לנו ברירה.

זבולון אורלב: אבל אתה לא מבין שיש שונות גדולה?

אבישי פדהצור: גם את השונות אפשר לקבוע בתקנות בדיוק במדרגות.

אבישי פדהצור: ..

אבישי פדהצור: כשאני מגיש את הבקשה אני צריך לדעת מה רוצים ממני, אני לא צריך לחפש אותם - - -

יבינה זכאי-בראונר: אבל לא הכל צריך להיות בנורמה של תקנות, זה יכול להיות בנורמה של כללים.

זבולון אורלב: אני מציע בעל ניסיון חינוכי וניהול שלא יפחתו משנתיים ניסיון - - -

מירב ישראלי: גם חינוכי וגם ניהולי, אותו דבר?

מירב ישראלי: או שחינוכי אתה רוצה יותר?

זבולון אורלב: חינוכי שנתיים, ניהולי שנה, לא צריך יותר משנה ניסיון ניהולי, זה לפחות, אבל המנהל הכללי יכול לקבוע דרישות נוספות אם הוא רוצה לפתוח מכינה של 500 תלמידים זה לא מספיק, אנחנו צריכים לצפות פני עתיד, אני לא יודע.

זבולון אורלב: היום מתחילים בקטנות, מחר תהיה מכינה של 200 תלמידים, זה כבר עסק גדול.

יבינה זכאי-בראונר: אני חושבת שיהיה לי קושי בנהלים לקבוע משהו שהוא מעבר לזה אם התקנות קובעות רף מינימום של שנתיים בשנה.

יבינה זכאי-בראונר: נוכל לקבוע מתחת לזה, לא מעל.

זבולון אורלב: צריכים לקבוע את המינימום כי אנחנו צריכים לחשוב על מכינות קטנות חדשות שמתחילות, מה אפשר לעשות?

יוחנן בן-יעקב: השאלה אם אי אפשר במקום כזה לשים שיקול דעת של הוועדה,.

יוחנן בן-יעקב: הרי הוועדה ממליצה למנהל הכללי - - -

מירב ישראלי: אבל אז אין משמעות לכל הדברים שאתה כותב.

זבולון אורלב: בשביל מה אתה כותב?

זבולון אורלב: הוועדה תעשה שיקול דעת וזהו.

יוחנן בן-יעקב: כי יש כמה דברים - - -

זבולון אורלב: אתה מתנגד לניסיון - - -

יוחנן בן-יעקב: אני לא מתנגד.

זבולון אורלב: יוס, אתה מסכים לזה?

יוס אלדר: הייתי מוסיף חינוכי או פיקודי.

מירב ישראלי: אז ניהולי בכלל לא?

זבולון אורלב: לא, כי בשבילי מג"ד או מ"פ בצה"ל הוא מחנך.

זבולון אורלב: אם הוא היה מ"פ בצה"ל בתפקיד פיקודי - - -

מירב ישראלי: יש תוכנית לימודים, אני לא יודעת, זה משהו שהוא צריך להפעיל - - -

זבולון אורלב: תסלחי לי, חינוכי זה גם אם הוא היה מרכז של סניף בני עקיבא - - -

יוחנן בן-יעקב: או מרכז גדוד הצופים בירושלים, אין לי בעיה עם זה.

זבולון אורלב: אגב זה ניסיון חינוכי שמוכר לצורך וותק.

יוחנן בן-יעקב: בוודאי.

זבולון אורלב: יש לי עכשיו ויכוח עם צה"ל על מפקד עוקץ, סגן אלוף יוני אורון השתחרר מצה"ל ומשרד החינוך בצה"ל לא מכירים לו בוותק הזה לצורך ותק בהוראה.

זבולון אורלב: אמרתי שאני לוקח את זה כאתגר אישי, זה לא יכול להיות כדבר הזה.

יוחנן בן-יעקב: הוא מנהל אגף כוח אדם בהוראה, אתה מכיר את התפקיד הזה.

זבולון אורלב: תגיד להם שהייתי פעם מנהל אגף כוח אדם בהוראה.

יוחנן בן-יעקב: אמרתי.

זבולון אורלב: אגב אני המייסד של הדרגות האקוויוולנטיות.

זבולון אורלב: קדימה.

מירב ישראלי: פיקודי או חינוכי?

זבולון אורלב: כן.

זבולון אורלב: ניסיון פיקודי או חינוכי של שנתיים וניסיון ניהולי שלא יפחת משנה.

יוס אלדר: חינוכי או פיקודי זה גם הדרכה שהוא קיים את זה במסלול.

יוס אלדר: פעם אתה מדריך בקורס ופעם אתה מפקד ביחידה.

זבולון אורלב: רק שתדעי שבא אלי רון חולדאי שהשתחרר, היה תת אלוף מפקד כנף בחצרים, הייתי אז מנכ"ל משרד החינוך, הוא אמר לי: שמעתי שגימנסיה הרצליה התפנתה, אני רוצה לנהל.

זבולון אורלב: אמרתי לו: תראה לי כישורים וכו'.

זבולון אורלב: הראה לי ואמר: אתה לא שואל אותי על ניסיון חינוכי.

זבולון אורלב: אמרתי לו: מי שהיה מפקד טייסת ומפקד כנף – בשבילי זה ניסיון חינוכי.

זבולון אורלב: קיבלתי מכתב מהסתדרות המורים שאני עובר על הוראות חוזר מנכ"ל שדורש ניסיון חינוכי.

זבולון אורלב: צלצלתי לצ'יץ, אמרתי לו: אתה מוכן לעמוד בשביתה?

זבולון אורלב: זה הסיפור.

זבולון אורלב: אמר לי: נעמוד בשביתה.

זבולון אורלב: צלצלתי להסתדרות המורים אמרתי: אתם יכולים לפתוח בשביתה, אנחנו מאשרים את רון חולדאי, יש לו ותק חינוכי.

זבולון אורלב: וכידוע הוא היה סיפור הצלחה.

מירב ישראלי: לגבי הסגל החינוכי, סעיף (6).

יוס אלדר: ב-6 הייתי מוסיף גם פיקודי.

יבינה זכאי-בראונר: כאן הצרה יותר גדולה, לעניין אנשי סגל הם בדרך כלל אנשים צעירים שמגיעים בלי תואר.

מירב ישראלי: אבל זה איש סגל, לא ראש מכינה.

יוחנן בן-יעקב: בעל ניסיון פיקודי ו/או חינוכי.

יוס אלדר: הייתי מוסיף פה עוד משהו.

זבולון אורלב: סיים שירות בצה"ל, זה שירות מלא?

יוחנן בן-יעקב: לא כתבנו כי יש בעיה בהגדרה הזאת, למדנו שהנושא מלא ומאוד מסובך.

זבולון אורלב: אם הוא בוגר ישיבת הסדר, זה לא שירות מלא?

יוחנן בן-יעקב: לפי צה"ל כן, אבל לפי המכינות מבחינתנו לא, אז יש פה מוקש.

זבולון אורלב: מבחינת המכינות איש הסדר הוא פסול?

יוחנן בן-יעקב: חניך מכינה לא יכול לעבור מהמכינה, לעשות שירות הסדר 15 חודש או ללכת לנח"ל חרדי או גרעין נח"ל תנועתי.

זבולון אורלב: אבל פה אתה מדבר על איש הסגל החינוכי.

יוחנן בן-יעקב: זה מסודר.

מירב ישראלי: בעל ניסיון חינוכי או פיקודי של שנה לפחות.

יוס אלדר: הייתי מוסיף פה את המשפט "הדרכתי".

זבולון אורלב: אמרת שפיקודי כולל הדרכתי.

יוס אלדר: אבל אתן לך דוגמא על הסגל, אני לא מדבר על המנהל.

יוס אלדר: בוגרת קורס מורות בצה"ל שהייתה מורה במשך שנתיים באחד המתקנים של חיל החינוך, חוות השומר, ולפני זה הייתה חניכה במכינה הקדם צבאיות.

זבולון אורלב: אז היא בעלת ניסיון חינוכי.

יוס אלדר: בסדר.

מירב ישראלי: וגם פיקודי נראה לי.

זבולון אורלב: זה הקלאסי.

יוס אלדר: בסדר, זה גם הדרכתי כי גם אם היא הייתה מדריכה ביחידת שדה - זה גם מתאים.

זבולון אורלב: בסדר גמור.

מירב ישראלי: סעיף 12 החניכים.

מירב ישראלי: כאן עשינו רק תיקון, זה לא הדרישות לגבי החניכים אלא הדרישות מהמכינה איך החניכים צריכים להיות.

זבולון אורלב: מה שעשיתם מקובל עלינו.

מירב ישראלי: שירות משמעותי אמרנו שאנחנו משנים.

יוחנן בן-יעקב: אותו שינוי בהתאם למה ששונה שם.

מירב ישראלי: בדיוק.

יוחנן בן-יעקב: כל השאר אין בעיה.

יוחנן בן-יעקב: ב-13(א) הצעתי לך למחוק את "בין היתר".

זבולון אורלב: 13(א) המכינה תחנך את חניכיה בהתאם למטרותיה כמפורט בתקנה 9, ותכניתה החינוכית תכלול בין היתר.

זבולון אורלב: למה שלא יהיה "בין היתר"?

יהודית גידלי: בשביל מה צריך בין היתר?

זבולון אורלב: כי רוצים ללמוד גם גמרא - - -

יוחנן בן-יעקב: כל זה כתוב:

יוחנן בן-יעקב: נושאים מתחומי הרוח והחברה, לימודי יהדות, כל זה כתוב בפנים.

זבולון אורלב: אתה מדבר איתי בשפה צמחונית, לימודי יהדות, היום רוצים ללמוד גמרא, אמונה, מוסר.

זבולון אורלב: במכינה בעלי לומדים יהדות או לומדים גמרא, אמונה, מוסר?

יוחנן בן-יעקב: זו שאלה של הגדרה.

זבולון אורלב: תכתוב "בין היתר", מה אכפת לך?

זבולון אורלב: מישהו רוצה ללמוד גם ארכיאולוגיה, מה אכפת לך?

זבולון אורלב: שילמד גם ארכיאולוגיה.

מירב ישראלי: עשינו פה שינוי ניסוחי.

מירב ישראלי: יש פה שני נושאים מרכזיים שהמכינה צריכה להעביר שזה לימודים בתחומי רוח וחברה וכו' והכנה לשירות הצבאי, אלו שני הדברים שהתוכנית החינוכית, יבינה, כתבתי לך שצריך להחליט אם זה חינוכית, לימודית וכו'.

יבינה זכאי-בראונר: מסתבר שזה לימודית חינוכית.

יוחנן בן-יעקב: זה לא יכול להיות רק לימודית כי זה מתפרש במשרד החינוך כמשהו אחר.

מירב ישראלי: בסדר.

יבינה זכאי-בראונר: סעיף 2(ב) לחוק אומר: התוכנית החינוכית לימודית.

מירב ישראלי: מצוין, שזה יהיה לכל האורך לפי החוק.

מירב ישראלי: היו"ר זבולון אורלב: ב-(2) חסר לי הכרת הארץ.

יוחנן בן-יעקב: בטוח היה.

מירב ישראלי: השאלה אם זה לא יותר רלוונטי ל-(1)?

זבולון אורלב: יכול להיות, הכרת הארץ.

זבולון אורלב: יוחנן, מה עם מנהיגות ואחריות?

יוחנן בן-יעקב: אני יכול לומר לכם רק דבר אחד, הרשימה הזאת הייתה הרבה יותר מפורטת, יש פה 80 טיוטות, השמיטו לנו את רוב הדברים שהיו כתובים פה.

זבולון אורלב: מי הוא זה ואיזה הוא?

יוחנן בן-יעקב: אחפש - - -

יבינה זכאי-בראונר: כל משפטן שזה עבר אצלו מחק עוד מילה.

יוחנן בן-יעקב: על כל משפט, היה הכרת הארץ ואהבת הארץ, מנהיגות ואחריות, הכל היה ונמצא כל אחד - - -

זבולון אורלב: בהכנה לשירות צבאי צריכים לדבר גם מיומנויות לטיפוח מנהיגות וקבלת אחריות.

יבינה זכאי-בראונר: אני מוסיפה.

זבולון אורלב: מר זמיר, אני צודק?

דני זמיר: כן, בהחלט.

יוחנן בן-יעקב: טיפוח מנהיגות צעירה מעל למעורבות - - -

יבינה זכאי-בראונר: אני מוסיפה את זה בסעיף קטן (2).

זבולון אורלב: אני כבר יודע מה השמאלנים יגידו, איפה הסובלנות?

יהודית גידלי: כתוב: דמוקרטיה, ציונות, אזרחות.

זבולון אורלב: למה לא מכניסים בתחום הלימודים את הקוד האתי של צה"ל?

דני זמיר: בהכנה לשירות בצה"ל עוסקים גם בקוד האתי של צה"ל.

יבינה זכאי-בראונר: בסעיף (2) הכרת המערכת הצבאית, זה נראה לי כולל.

אבישי פדהצור: אבל אנחנו מדברים על הערכים של צה"ל, לא על הדברים הטכניים.

זבולון אורלב: מה זה ערכים של צה"ל?

זבולון אורלב: איפה הם כתובים?

מירב ישראלי: לא כתוב.

אבישי פדהצור: ערכי צה"ל זה מושג ערטילאי, מקיף יותר.

אבישי פדהצור: הקוד האתי זה מסמך ספציפי בן כמה עמודים שמופיע בכל הבסיסים.

אבישי פדהצור: ערכי צה"ל לדעתי הולם יותר.

זבולון אורלב: ערכי צה"ל.

זבולון אורלב: מירב ישראלי: (ב) מכינה רשאית לכלול בתוכנית החינוכית תרומה התנדבותית, כאן הוספנו התנדבותית, אולי תסבירו את זה - - -

יוחנן בן-יעקב: זה בסדר גמור.

מירב ישראלי: הכוונה לשלב תרומה חברתית שלהם באזור שבו הם נמצאים.

מירב ישראלי: בסעיף ד' זה גם חוזר, אני רוצה שרק נסגור את הנוסח: במסגרת המכינה לא יתקיימו לימודים להכשרה מקצועית או אקדמית מכל סוג שהוא.

מירב ישראלי: מקובל עליכם?

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: אם רוצים שתהיה מכינה שרוצה ללמד אותם ערבית כדי שיוכלו לשרת במודיעין.

יבינה זכאי-בראונר: זאת לא הבעיה, הבעיה שלנו היא, יוחנן יסביר טוב ממני - - -

יוחנן בן-יעקב: מתחילת הקמת המכינות היה ברור לגמרי שאנחנו לא רוצים לפתוח מסלולי לימוד אקדמי שנה ראשונה של האוניברסיטה.

זבולון אורלב: למה לא?

יוחנן בן-יעקב: ברגע שאתה מכיר בלימודים אקדמאים ובלימודים מקצועיים ולימודי תעודה בפנים – אנחנו צריכים להיות ערוכים לא לגידול של 15% אלא לגידול של 150% כל שנה.

זבולון אורלב: מה אכפת לך - - -

יוחנן בן-יעקב: כי המשרד לא מתכוון לממן היום 25,000 תלמידים לימודים אקדמאים.

זבולון אורלב: במקום צה"ל הייתי נלחם נגד הסעיף הזה בחום.

ישי יודקביץ: זה דווקא ירפה את החניכים להגיע לצבא אחר כך, אנחנו חושבים שצריך לעבוד על הסעיף הזה של לא לימודים אקדמאים במכינה.

ישי יודקביץ: מכינה קדם צבאית מבחינתנו אמורה להביא את החניך לשירות מלא ומשמעותי של 3 שנים.

זבולון אורלב: זה לא רק לא לימודים אקדמאים, זה גם הכשרה מקצועית כלומר אם רוצים לעשות במהלך הלימודים במכינה קורס הנדסאים וטכנאים כדי שהוא יוכל להיות עוד משהו בחימוש - - -

יוחנן בן-יעקב: הם לא יכולים.

ישי יודקביץ: יש מסלולים בצבא.

ישי יודקביץ: יש י"ב ו-י"ג ו-י"ד.

זבולון אורלב: מה אומר אכ"א?

יוחנן בן-יעקב: אכ"א תמך בנו מאוד.

מירב ישראלי: אם כך הנוסח הוא: במסגרת המכינה לא יתקיימו לימודים להכשרה מקצועית או אקדמית מכל סוג שהוא - - -

יוחנן בן-יעקב: מה זה לימודים להכשרה?

זבולון אורלב: עזוב את הנוסח יוחנן.

מירב ישראלי: גם ב-(ה) עשינו תיקונים.

מירב ישראלי: הממונה במשרד רשאי לאשר למכינה, בהתאם לבקשתה, מטעמים מיוחדים שיירשמו בכתב ומראש, את הניסוח עוד תסגרו עם משרד המשפטים, אפשרות לימי עבודה מרוכזים לכלל חניכי המכינה בהיקף מוגבל ומצומצם במשך שנת הלימודים בתנאי שימי העבודה מאורגנים על ידי המכינה כחלק מפעילותה החינוכית ובתנאי שההכנסות מעבודה זו לא יועברו לידי החניכים כפרטים אלא לצרכי החניכים כקבוצה.

מירב ישראלי: צריך לנסח את זה.

מירב ישראלי: הכוונה שזה לא עבודה לצרכי עבודה אלא עבודה שיש לה ערך מוסף.

יוחנן בן-יעקב: חסרה המילה "לא יועברו לידי החניכים כפרטים".

מירב ישראלי: תנסחו את זה, הכוונה ברורה.

יוחנן בן-יעקב: ב-(ו) אני מציע להוריד את "פעיל".

מירב ישראלי: אקריא: התוכנית החינוכית במכינה תופעל בצורה סדירה ורצופה לאורך כל שנת הלימודים, אנחנו מורידים את "כמקובל במערכת החינוך" אין צורך בזה, היקף הלימודים לא יפחת, תיקנתי פה את זה מ-50 שנות לימוד, אנחנו מורידים את "פעיל" כי אנחנו לא מבינים מה זה, בשבוע - - -

יהודית גידלי: 50 שעות לימוד בשבוע?

יהודית גידלי: זה המון.

יוחנן בן-יעקב: זה מה שקורה בכל המכינות.

יהודית גידלי: 10 שעות ביום?

יוחנן בן-יעקב: לומדים יותר מ-10 שעות ביום.

דני זמיר: הם לומדים.

יוחנן בן-יעקב: המדינה משלמת הון כסף, 20% זה פעילות התנדבותית אבל כולם עומדים בזה.

מירב ישראלי: אני ממשיכה: 50 שעות לימוד לשבוע, מהן לא פחות משמונה שעות בשבוע יוקדשו להכנה לשירות צבאי.

מירב ישראלי: הפכתי את זה, וזאת במסגרת של חמישה ימי לימוד בשבוע וסוף שבוע מלא אחד בכל חודש.

זבולון אורלב: בסדר.

מירב ישראלי: כאן שוב, התוכנית החינוכית לימודית, זה רק ניסוחי.

מירב ישראלי: (ח) לדעתי הוא עדיין כללי ולא לגמרי ברור.

מירב ישראלי: אקריא אותו כפי שהצעתם לתקן: המכינה רשאית לקיים גם תוכנית לימודים לחניכים במסלול שנה ב', לבוגרי מסלול שנה א'; התוכנית העיונית תהיה שונה מהתכנים העיוניים המועברים לחניכי שנה א', ותאושר מראש על ידי הממונה במשרד.

מירב ישראלי: תוכנית הלימודים תהיה תוכנית נפרדת, מתקדמת, ייחודית וייעודית לחניכים במסלול זה.

מירב ישראלי: פה יבינה, התכוונת שכל הוראות התקנות יחולו עליהם - - -

זבולון אורלב: מה זה מסלול שנה ב'?

יוחנן בן-יעקב: צה"ל נותן להם דחיית גיוס לשנה וחצי עד מרץ.

יוס אלדר: במקום באוגוסט.

יוחנן בן-יעקב: אנחנו דורשים שמי שנשאר לעוד חצי שנה ילמד תוכנית לימודים שחלות עליה כל הדרישות הרגילות אבל לא כמו שהוא למד בשנה א'.

יוחנן בן-יעקב: יושב שומע בדיוק אותו דבר, אותן הרצאות.

יוחנן בן-יעקב: לכן הניסוח שאני מציע הוא טיפה שונה, תוכנית לימודים חינוכית שתכלול מסלול שנה ב' יהיו שונים מאלה המועברים לחניכי שנה א' ויאושרו מראש.

זבולון אורלב: כאן כתוב: תוכנית הלימודים תהיה תוכנית נפרדת, מתקדמת, ייחודית, ייעודית לחניכי מסלול זה, מה צריך לתקן?

יבינה זכאי-בראונר: לא צריך לתקן, רצינו שכל הוראות תקנה 13, כל הנושא של 5 ימים בשבוע, הכל יחול גם על שנה ב'.

מירב ישראלי: כל ההוראות לגבי התוכנית הלימודית של שנה א' חלות גם על התוכנית של שנה ב'.

זבולון אורלב: רק התכנים משתנים, בסדר, הלאה.

זבולון אורלב: 14 ביטוח.

מירב ישראלי: ביטוח כבר אמרנו, להנחת דעתו של הממונה, זה תיקון שנכנס.

מירב ישראלי: 15 תקציב.

מירב ישראלי: על המבקש להוכיח באמצעות הצגת תקציב שנתי, הורדנו "מאושר" כי לא ברור מזה זה מאושר, כי למכינה יכולת תקציבית לשאת באחריות מלאה לחניכים ולעמוד בכל דרישות פרק זה לאורך שנת לימודים מלאה לגבי כל החניכים שהיא מתכוונת לקלוט בשנת הלימודים הבאה.

מירב ישראלי: ; לעניין זה יכולת תקציבית יכולת שתבסס על השתתפות המדינה, לפי הנוסח בחוק, על תרומות, על שכר לימוד של חניך או של תלמיד אחר במכיה, על מקור תקציבי חוקי אחר, או על צרוף של כל אלה.

זבולון אורלב: כל אלה או צירוף של חלק מהם.

זבולון אורלב: פרק ה'.

מירב ישראלי: הכרה, פיקוח ושלילת הכרה.

זבולון אורלב: למישהו יש הערות לתקנה 16? אין.

מירב ישראלי: יש פה רק דברים ניסוחיים.

זבולון אורלב: סעיף 17 דיווחים.

מירב ישראלי: יש שני דיווחים, דיווח חודשי שזה רשימה של החניכים בכל חודש ודיווח שנתי שהוא יותר מקיף והממונים רשאים לדרוש לדרוש השלמות.

מירב ישראלי: ב-18 פיקוח.

מירב ישראלי: פה היה מתקן קשור, אני מקווה שהכוונה באמת הובהרה, המכינה והתאגיד המפעיל אותה, לרבות כל מתקן המשמש לפעילות המכינה והתאגיד, יהיו נתונים לפיקוח המשרד ומשרד הביטחון.

מירב ישראלי: זה אומר שיש לכם סמכות כניסה?

מירב ישראלי: מה זה אומר?

יוחנן בן-יעקב: כל מתקן שמשמש את המכינה - - -

יבינה זכאי-בראונר: תורידי את המילה "תאגיד", רק משמש את פעילות המכינה, כי אם זה התאגיד שמפעיל והוא מפעיל למשל, החברה להגנת הטבע, אני לא רוצה לבקר בכל המתקנים שלה.

מירב ישראלי: אבל אם את רוצה לבדוק שיש מסמכים מסוימים בהנהלה של התאגיד, את יכולה לעשות דבר כזה?

זבולון אורלב: לא.

יוחנן בן-יעקב: צריך להגיש לנו את זה לפי הטפסים - - -

מירב ישראלי: אני שואלת מה זה פיקוח?

זבולון אורלב: לוודא שהכל בסדר, שהבניין קיים.

זבולון אורלב: כמו מפקח בפנימייה, הוא בא לראות שהכל תקין.

יוחנן בן-יעקב: מירב, מפקח בפנימייה בא לראות שיש הסדר כיבוי אש, שיש תברואה, כל מה שנדרש.

מירב ישראלי: אין בעיה, רק אני חושבת שצריך אולי להגיד את זה בצורה יותר ברורה שאחר כך לא תהיינה לכם בעיות בהפעלת הסמכויות.

יוחנן בן-יעקב: בסדר.

יבינה זכאי-בראונר: אז איך לומר את זה אחרת?

יוחנן בן-יעקב: לפקח על כל הנדרש בתקנות אלה לצורך הפעלת המכינה.

זבולון אורלב: מטעם מי הוא מפקח?

מירב ישראלי: משרד הביטחון.

זבולון אורלב: אז לכתוב: נציג משרד החינוך ו/או משרד הביטחון - - -

מירב ישראלי: זה אולי הממונה או מי שהסמיך לכך.

זבולון אורלב: ממונה או מי מטעמו הן במשרד החינוך והן במשרד הביטחון רשאי להיכנס - - -

אבישי פדהצור: אין פה הסמכה מפורשת לכניסה בלי הסכמה.

אבישי פדהצור: אם הוא נכנס בהסכמה – זה פשיטא.

אבישי פדהצור: אם הם לא מסכימים – יש אמצעים מנהליים להגיד להם: אני מבטל לכם את הרישיון אם אתם לא ממציאים לי את המסמכים או אם אתם לא מסכימים, להכריח אותם שיסכימו - - -

זבולון אורלב: תכתוב שהאישור כפוף להסכמת המוסד.

אבישי פדהצור: זה פשיטא.

אבישי פדהצור: מירב ישראלי: אי אפשר להגיד שכל מתקן יהיה נתון לפיקוח.

אבישי פדהצור: זה לא נכון להגיד את זה כך.

זבולון אורלב: כל מתקן המשמש לפעילות המכינה.

מירב ישראלי: זה לא נכון להגיד.

יבינה זכאי-בראונר: אם המקום שהם לומדים בו והמקום שהם שוהים בו באופן קבוע הוא בשני מקומות שונים לגמרי, יגידו לי: את משרד החינוך, בבקשה תראי רק את מקומות הלימוד.

מירב ישראלי: השאלה שלי היא יותר בסיסית מזה, לא לגבי כל המבנים, אם אבישי אומר שאין סמכות כניסה ללא הסכמה אז מה זה פיקוח?

מירב ישראלי: את צריכה להגיד שהמכינה תאפשר - - -

אבישי פדהצור: בתאום מראש, משהו שמרכך את האפשרות להיכנס בכוח - - -

יבינה זכאי-בראונר: אבל פיקוח זה לא רק כניסה, פיקוח זה מעבר לזה.

מירב ישראלי: אבל פה זה לא פיקוח על המסמכים, כאן את מדברת על כל מתקן.

יבינה זכאי-בראונר: אני מדברת על המכינה, התאגיד המפעיל את המכינה לרבות כל מתקן.

מירב ישראלי: זה בסדר, אני מדברת עכשיו על המתקנים.

יוחנן בן-יעקב: מה הבעיה?

אבישי פדהצור: השאלה היא מה מהות הפיקוח.

אבישי פדהצור: אם אנחנו רוצים למשל שהוא יהיה מורשה להורות להם - - -

יבינה זכאי-בראונר: פדגוגי, תקציבי.

אבישי פדהצור: אעשה הפרדה אחרת, דברים שהוא צריך לבוא אליהם ודברים שאפשר להביא אליו.

אבישי פדהצור: אלה שתי הסמכות נפרדות.

אבישי פדהצור: אם אנחנו רוצים להסמיך אותו שהוא יהיה רשאי להורות למכינה להמציא לו כל מסמך שיידרש לו לצורך ביצוע - - -

מירב ישראלי: זה אין בעיה.

אבישי פדהצור: זה דבר אחד.

זבולון אורלב: אני המפקח, אני רוצה לבוא להיכנס לשיעורים, לראות איך ניתנים השיעורים, לראות אם הכיתה מספיק גדולה או שפתאום מלמדים 200 ילדים ביחד.

זבולון אורלב: אני גם רוצה לבקר פעם בשנה, לראות את התנאים בחדר האוכל ולראות את תנאי המגורים שלהם.

יוחנן בן-יעקב: מה שיוס ואני עושים כל הזמן.

זבולון אורלב: מה שעושה מפקח של משרד החינוך כשהוא הולך למקווה ישראל, זה מה שהוא עושה.

יבינה זכאי-בראונר: כתבנו את זה הכי רחוק שאפשר כדי לא להגביל את הגורמים המפקחים.

זבולון אורלב: תנסחו מה שאמרתי עכשיו.

יבינה זכאי-בראונר: זה מנוסח בדיוק כך.

זבולון אורלב: נכון.

זבולון אורלב: המכינה והתאגיד המפעיל אותה, לרבות כל מיתקן, יהיו נתונים לפיקו המשרד ומשרד הביטחון.

זבולון אורלב: לא ייתן לו להיכנס – ניקח לו את הרישיון, מסכים איתך.

זבולון אורלב: הלאה.

זבולון אורלב: נשאיר את זה.

מירב ישראלי: אם תהיה אפשרות לנסח את זה קצת אחרת בהתייעצות עם משרד המשפטים אז בסדר.

מירב ישראלי: ייבדק הניסוח.

זבולון אורלב: תורידו את המילה תאגיד.

מירב ישראלי: הכוונה ברורה ייבדק הניסוח.

יוחנן בן-יעקב: לפי דעתי התנאה זה תנאי.

יהודית גידלי: מה זה התנאה?

זבולון אורלב: הסתבכתם על הלשונאית שלנו.

זבולון אורלב: זה מלשון תנאי.

מירב ישראלי: (ב), אבישי אומר שהמכינה והתאגיד המפעיל אותה יעבירו לכל אחד מהממונים או לוועדה, מה זה ועדה?

יוחנן בן-יעקב: על פי ההגדרה של ועדה, זה כתוב.

מירב ישראלי: התנאה, התליה ושלילת הכרה, סעיף 19.

מירב ישראלי: אפשר גם להתנות את ההכרה, גם לשלול אותה.

זבולון אורלב: יש למישהו הערות?

מירב ישראלי: כאן יש רק תיקונים ניסוחיים.

זבולון אורלב: הלאה, 20.

מירב ישראלי: סיום פעילותה של המכינה, התיקונים הם ניסוחיים בלבד.

מירב ישראלי: זה איך מכינה שמבקשת לסיים את פעילותה צריכה לפעול.

מירב ישראלי: הצמדה דיברנו שזה יהיה, ינוסח סל לאור, ככל שתהיה בעיה נצטרך לחזור.

זבולון אורלב: חוזרים אלי.

זבולון אורלב: אני אראה מה שנוסח ואחליט על פי זה אם אנחנו מחדשים את הדיון או שאני חותם.

זבולון אורלב: כרגע כל מה שקבענו מבחינתי אין צורך בישיבה נוספת, תנסחו את כל הדברים האלה, אם אין הערות לאף אחד, תכיני מכתב לחתימתי לשר שהתקנות אושרו.

זבולון אורלב: בסדר?

מירב ישראלי: שהאישור המהותי לגבי התקנה הזאת שמנגנון ההצמדה בסל לאור ינוסח בצורה משפטית וייכנס לתקנות.

יוחנן בן-יעקב: בסדר גמור.

יוחנן בן-יעקב: הוראות המעבר.

יוחנן בן-יעקב: חשוב לי הסעיף הזה.

מירב ישראלי: תחילה, 30 ימים מיום פרסום.

מירב ישראלי: הוראת מעבר, המקורית הייתה לגבי שישה חודשים.

מירב ישראלי: מה שהצעתי הוא שזה יהיה לשנת לימודים כדי שלא יהיה באמצע שנת לימודים.

יוחנן בן-יעקב: צודקת לגמרי.

מירב ישראלי: אני מקריאה: מכינה אשר ביום פרסומן של תקנות אלה הייתה מכינה מוכרת ומתוקצבת על ידי משרד החינוך – תוסיף להיות מוכרת ומתוקצבת בשנת הלימודים התש"ע, ובמהלכה יהיה עליה להשלים את הדרישות לקראת שנת הלימודים התשע"א.

זבולון אורלב: איזה דרישות למשל תצטרך להשלים?

מירב ישראלי: מה שאמרנו עכשיו.

זבולון אורלב: כמו מה?

יוחנן בן-יעקב: מכינה שאין לה אישור תברואה ומכינה שאין לה אישור רשות מקומית ומכינה שראש המכינה שלה לא יעמוד, אין לו סמיכה ואין לו תואר - - -

זבולון אורלב: לגבי ראש המכינה אני לא מציע לך, אני מציע לך בהוראות המעבר להוסיף עוד פסקה - - -

מירב ישראלי: לדעתי הוא לא זקוק לזה כי יש לו את האפשרות לחריג מטעמים מיוחדים שיירשמו.

זבולון אורלב: אם תרצה להוסיף עוד סעיף בהוראות המעבר אחרי שתבדוק, כי אני רוצה שהחדשים יעמדו בדרישות, לפחות שיהיה כמו מנהל בית ספר, אני מסכים להוסיף פסקה לא רק בהוראות מעבר של ראש מכינה, שראש מכינה שסיים תקופת כהונה של 3 שנים לשביעות רצון הממונה – הוראות אלה לא יחולו עליו.

מירב ישראלי: אני רוצה שנחליט על זה כי אחרת זה נשאר באוויר.

מירב ישראלי: הוראת מעבר לגבי ראש מכינה שניהל מכינה ב-3 השנים האחרונות - - -

זבולון אורלב: לשביעות רצונו של הממונה.

זבולון אורלב: מירב ישראלי: קצת בעייתי.

זבולון אורלב: או שתשאיר את זה לסעיף של שיקול הדעל.

זבולון אורלב: להנחת דעתו של הממונה.

מירב ישראלי: לא הייתי כותבת.

זבולון אורלב: אלא?

מירב ישראלי: הייתי משאירה את זה לסעיף החריג, אל תכניס את זה לפה בהוראת מעבר, הוראת מעבר צריכה להיות ברורה.

מירב ישראלי: הסעיף של התנאים יש לו חריג שהוא יכול לחרוג.

מירב ישראלי: אני רוצה רק להגיד את הטפסים לפרוטוקול כדי שהכל יהיה ברור.

מירב ישראלי: יש לנו טופס הגשת בקשה למתן הכרה למכינה קדם צבאית.

מירב ישראלי: יש שם כמה תיקונים ניסוחיים שאני לא מתעכבת עליהם שנגזרים - - -

יוחנן בן-יעקב: כולם מקובלים.

מירב ישראלי: התוספת הראשונה ב-ג', הצהרת ראש המכינה, אני רק אומרת שהכנסנו תיקון שהוא מצהיר שימשיכו להתקיים התנאים, הוא לא יכול להצהיר את זה, הוא מתחייב על כך שיפעל לקיום התנאים.

מירב ישראלי: בעמוד 15 הורדנו את המילים "התרשמות הצוות והחניכים", לא נראה לי רלוונטי בהקשר הזה.

מירב ישראלי: גם בעמוד 18 למטה הורדנו את המילים "הערכה כללית".

מירב ישראלי: תוספת שנייה זה הטופס של בקשה לחידוש הכרה.

מירב ישראלי: כאן זה תיקונים טכניים.

מירב ישראלי: שלישי זה טופס דיווח שנתי, אין פה תיקונים.

מירב ישראלי: זהו.

זבולון אורלב: לסיכום, הוועדה מאשרת בזה את התקנות בכפוף לתיקונים שהוסכם עליהם ובכפוף לתיקוני הניסוח שהוסכמו.

זבולון אורלב: ככל שתיקוני הניסוח והתיקונים שהוסכם עליהם ינוסחו בהסכמה – אנחנו רואים את התקנות כמאושרות.

זבולון אורלב: והיה ואם תוך כדי הניסוח תתעוררנה בעיות מהותיות נאלץ לקיים ישיבה נוספת.

זבולון אורלב: אני מתריע, תגיעו להסכמות כי הלוח שלנו הוא בעייתי מאוד, בגלל פתיחת שנת הלימודים אנחנו משועבדים למערכת החינוך.

זבולון אורלב: מאידך אני מודע היטב לצורך לאשר את התקנות ולכן אנחנו יושבים בזמן מאוד לא שגרתי, אין ישיבות ועדה בימי שלישי בין שתיים לארבע אבל כדי לא לעכב חס וחלילה ולו ליום אחד הסכמנו לעשות היום רצף ישיבות מיוחד.

זבולון אורלב: האם למישהו יש הערות?

זבולון אורלב: אין הערות לכל המשתתפים ולכן אני חוזר ואומר: התקנות מאושרת בכפוף להסתייגויות שאמרתי.

זבולון אורלב: תודה לשר החינוך שפעל יחסית בזמן קצר והביא לנו את התקנות.

זבולון אורלב: אני מבקש בלוח זמנים מאוד קצר תגמרו את התיקונים.

זבולון אורלב: ללשכה המשפטית ולממונה ולמשרד הביטחון ולמשרד המשפטים ולשירה מאגף התקציבים ולמר זמיר ולנציג אכ"א ולנציג הלשכה המשפטית וגם לדובר שלי, תודה לכולם, הישיבה נעולה.