ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 87, 2009-07-05 16:08

אלכס מילר: אנחנו דנים בהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית

אסי מסינג: אנחנו נציג את הנושא בקצרה.

אסי מסינג: החלק הראשון של התיקון מדבר על זה שאנחנו נקים מינהלת שתפקידיה יהיו מקבילים לתפקיד של מרכז ההשקעות והיא תפעל במשרד התיירות ולמעשה היא תדון בכל מה שקשור לאישורים שהם בתחום משרד התיירות.

אסי מסינג: זה בשונה ממה שקבוע כרגע לגבי מרכז ההשקעות שדן גם בכל מה שקשור לענייני תיירות כאשר עיקר הפעילות נעשית במשרד התיירות ומובאת לאישור במרכז ההשקעות.

אתה מציג כרגע רק את הנושא של המינהלת ומיכל תציג את הנושא של המיסוןי.

אסי מסינג: נכון.

מי יציג את הנושא של הארכת תוקף?

אסי מסינג: אני אקרא אותו.

אסי מסינג: 115.

אסי מסינג: בחוק לעידוד השקעות הון התשי"ט-1959, בפרק זה – חוק לעידוד השקעות הון - (1) אחרי סעיף (1) יבוא - "(1א) הגדרות - בחוק זה, "מועצת מרכז השקעות" - מועצת מרכז השקעות שמונתה לפי סעיף 12.

אסי מסינג: "מינהלת השקעות בתיירות" – מינהלת השקעות בתיירות שמונתה לפי סעיף 16א.

אסי מסינג: "מינהלת מרכז השקעות" – מינהלת מרכז השקעות שמונתה לפי סעיף 9(א).

אסי מסינג: "מנהל מינהלת השקעות ותיירות" – מי שמונה לפי סעיף 16ב.

אסי מסינג: "מנהל מרכז ההשקעות" – מי שמונה לפי סעיף 7.

אסי מסינג: "מפעל תיירותי" – כהגדרתו בסעיף 40א.

אסי מסינג: "המינהלה" – מינהלת מרכז השקעות או מינהלת השקעות בתיירות לפי העניין.

אסי מסינג: "המנהל" – מנהל מרכז ההשקעות ומנהל מינהלת השקעות בתיירות לפי העניין.

אסי מסינג: "השרים" – (1) בכל עניין לפי חוק זה, למעט בעניין הנוגע למפעל תיירותי או לעניין סעיפים 18א(ד)(3)(ג) מ-74(ה), אף בנוגע למפעל תיירותי, שר האוצר יחד עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה.

אסי מסינג: הוספנו הגדרות כך שכפי שציינתי תהיה מינהלה שתתעסק במינהלת השקעות בתיירות ואיחדנו כך שכל מה שקשור למרכז ההשקעות מתייחס לתחומים שהם אינם תחומים בתיירות.

אסי מסינג: בהמשך יהיה שימוש בהגדרות הללו, גם לרבות לעניין מינהלה, מנהל והשרים, כך ששר התיירות ושר האוצר יתעסקו בכל מה שקשור לנושא מפעל תיירותי ושר האוצר ביחד עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, כפי שנמצא היום, יתעסקו בכל מה שקשור לעניינים שאינם נוגעים למפעל תיירותי, למעט סעיפים מפורשים שייקבע בהם אחרת.

אסי מסינג: (2) בסעיף 4 - (1) במקום הרישא עד המלים "להלן השרים" יבוא "השרים".

אסי מסינג: בסעיף 5, בכותרת השוליים, במקום "המרכז" יבוא "מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: (2) המלים "להלן המרכז" יימחקו ובסופו יבוא "למעט בכל עניין הנוגע למפעלים תיירותיים".

אסי מסינג: (4) בסעיף 6 - (א) בכל מקום במקום "המרכז" יבוא "מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: (ב) בפסקה (1) המלים "להלן המנהל" יימחקו.

אסי מסינג: (ג) בפסקה (2) המלים "להלן המינהלה" יימחקו.

אסי מסינג: (ד) בפסקה (3) המלים "להלן המועצה" יימחקו.

אסי מסינג: (5) בסעיף 7, בכל מקום במקום "המנהל" יבוא "מנהל מרכז ההשקעות" ובמקום "המינהלה והמועצה" יבוא "מינהלת מרכז ההשקעות ומועצת מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: (6) בסעיף 8, בכל מקום במקום "המנהל"| יבוא "מנהל מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: בסעיף קטן (א), במקום "המינהלה והמועצה" יבוא "מינהלת מרכז ההשקעות ומועצת מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: בסעיף קטן (ב), במקום "למינהלה ולמועצה" יבוא "למינהלת מרכז ההשקעות ולמועצת מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: (7) בסעיף 9, בכל מקום במקום "המינהלה" יבוא "מינהלת מרכז ההשקעות" ובמקום "במינהלה" יבוא "במינהלת מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: בסעיף קטן (א), ברישא, במקום "למנהל" יבוא "למנהל מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: (8) פסקה (5) תימחק.

אסי מסינג: בסעיף קטן (ב), במקום "המנהל" יבוא "מנהל מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: (9) בסעיף 9(א), בכל מקום במקום "המינהלה" יבוא "ומינהלת מרכז השקעות".

אסי מסינג: (10) בסעיף 10, בכותרת השוליים, במקום "המינהלה" יבוא "מינהלת מרכז השקעות", ברישא, במקום "המינהלה" יבוא "מינהלת מרכז השקעות למעט בעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים".

אסי מסינג: (11) בסעיף 11, בכל מקום במקום "המינהלה" יבוא "מינהלת מרכז השקעות".

אסי מסינג: (12) בסעיף 12, בכותרת השוליים, במקום "המועצה" יבוא "מועצת מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: ובמקום "למועצה" יבוא "למועצת מרכז השקעות", ובמקום "המינהלה" יבוא "מינהלת מרכז השקעות".

אסי מסינג: (13) בסעיף 13, בכותרת השוליים במקום "המועצה" יבוא "מועצת מרכז השקעות", ברישא, במקום "המועצה" יבוא "מועצת מרכז השקעות למעט בעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים".

אסי מסינג: (14) בסעיפים 14 ו-15, בכל מקום במקום "המועצה" יבוא "מועצת מרכז השקעות".

אסי מסינג: בסעיף 16 במקום "המינהלה" יבוא "מינהלת מרכז השקעות", במקום "המועצה" יבוא "מועצת מרכז השקעות" ובמקום "המנהל" יבוא "מנהל מרכז ההשקעות".

אסי מסינג: כל הסעיפים שתיקנו עד עכשיו, נעשו ההתאמות הנדרשות בפרק שמתעסק בעניין הקמת מרכז השקעות, מינהלת השקעות ומועצת מרכז ההשקעות כך שהם יותאמו לכך שהם יחולו רק לגבי פעילות שעניינה מפעלים תעשייתיים ואיננה מפעלים תיירותיים.

אלכס מילר: כל מי שרוצה להתייחס לנושא, יוכל לעשות זאת אחרי שנסיים לקרוא את החוק.

אלכס מילר: אין הצבעות.

אלכס מילר: ההצבעות יתקיימו ביום שלישי.

ציון פיניאן: הדיון יהיה עכשיו והצבעות ביום שלישי?

יעקב אדרי: כך נספיק לשכוח את מה שדיברנו היום.

אסי מסינג: (15) אחרי סעיף 16 יבוא: פרק שני: מינהלת השקעות בתיירות.

אסי מסינג: "(16א) הקמת מינהלת השקעות בתיירות מוקמת בזה מינהלת השקעות בתיירות אשר תפעל להגשמתה של מטרת חוק זה בעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים.

אסי מסינג: (16ב) מינוי מנהל מינהלת השקעות בתיירות השרים ימנו מנהל למינהלת השקעות בתיירות והוא יהיה בתוקף תפקידו חבר מינהלת השקעות בתיירות ויושב-הראש שלה.

אסי מסינג: (16ג) תפקידי מנהל מינהלת השקעות בתיירות (א) מנהל מינהלת השקעות בתיירות יהיה ממונה על ביצוע החלטות מינהלת השקעות בתיירות, יפעל בשמה וימלא את כל תפקיד אחר המוטל עליה על פי כל חיקוק.

אסי מסינג: (ב) ככל שיש להגישו למינהלת ההשקעות בתיירות או לשרים, יוגש באמצעות מנהל מינהלת השקעות בתיירות וכל הודעה מטעמם תימסר על ידו.

אסי מסינג: (16ד) הרכב מינהלת השקעות בתיירות (א) מינהלת השקעות בתיירות תכלול נוסף על מנהל מינהלת השקעות בתיירות את החברים האלה: שני נציגים ממשרד האוצר שימנה שר האוצר שני נציגי משרד התיירות שימנה שר התיירות.

אסי מסינג: (ב) השרים רשאים למנות נציג ציבור להיות חבר נוסף במינהלת השקעות בתיירות.

אסי מסינג: (16ה) תפקידי מינהלת השקעות בתיירות תפקידי מינהלת השקעות בתיירות יהיו כמפורט בסעיפים 10 ו-13(1) בעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים.

אסי מסינג: (16ו) החלת הוראות מפרק שני סעיפים 9(ב), 11, 15 ו-16 יחולו בשינויים המחויבים לעניין מינהלת השקעות בתיירות וחבריה.

אסי מסינג: עד כאן כפי שציינתי הפרק שעניינו הקמה של מינהלת השקעות בתיירות.

אסי מסינג: מנויים כאן החברים במינהלת.

אסי מסינג: הרכב מינהלת השקעות בתיירות יהיה כך שיהיה מנהל מינהלת השקעות בתיירות שימנו אותו שר התיירות ושר האוצר, מעבר לזה יש שני נציגי משרד האוצר ושני נציגי משרד התיירות.

אסי מסינג: אפשר יהיה למנות נציג ציבור נוסף במינהלת השקעות בתיירות על ידי השרים, כפי שנעשה בהקשר הזה גם לעניין מינהלת השקעות ומרכז השקעות.

אסי מסינג: תפקידי מינהלת ההשקעות, אנחנו מפנים לתפקידים המקבילים שיש במרכז ההשקעות בשינויים המחויבים ובכל מה שקשור לעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים.

אסי מסינג: עד כאן פחות או יותר הפרק הזה.

אסי מסינג: נעבור לסעיף הארכה.

אסי מסינג: לעניין התקופה אני מציע שאגף התקציבים יציג את הנושא, אבל קודם אני אקרא אותו.

ריקי הרמן: חוק עידוד השקעות הון בעצם תחום בזמן ואנחנו עכשיו מאריכים אותו עד סוף שנת 2010.

יעקב אדרי: למה ההארכה הזאת של שנה רק ולא יותר?

יעקב אדרי: אני לא מבין את זה.

יעקב אדרי: כאשר יש השקעות בתיירות, אלה עניינים ארוכי טווח.

אסי מסינג: ההארכה היא לא רק לעניין תיירות אלא היא בכלל לכל העניין.

יעקב אדרי: גם שם אני חושב שזה לא נכון.

יעקב אדרי: למה רק שנה?

יעקב אדרי: אני מציע לכם יותר.

יעקב אדרי: אתם, המשרד, אתם אלה שדורשים את זה ואני עוד מהאופוזיציה, אבל ההערה שלי היא עניינית.

יעקב אדרי: אני מבין שאין לכם הסבר.

ריקי הרמן: לא, יש הסבר.

ריקי הרמן: ראשית, בטווח של השנה-שנתיים הקרובות אנחנו עומדים לבחון את החוק עצמו ולהכניס בו שינויים.

ריקי הרמן: הדבר הזה כמובן ייעשה בתיאום עם משרד התעשייה ולכן החוק במתכונתו הנוכחית, אנחנו חושבים שלא נכון להאריך אותו יותר מזה והתיקונים שיבוצעו בחוק, יבוצעו בתיאום עם משרד התעשייה, ואז אנחנו גם רואים את ההפעלה של החוק לזמן יותר ארוך ואולי גם ללא הגבלת זמן.

ריקי הרמן: כרגע, כפי שהחוק מנוסח כיום, אנחנו מעדיפים כן לתחום אותו בזמן ולערוך עליו חשיבה מחודשת.

ריקי הרמן: אני אומר בכנות שיש הרבה ביקורת על החוק הזה ולכן אנחנו לא רוצים עכשיו לסנדל את עצמנו אלא באמת לעשות חשיבה עם המשרד.

יעקב אדרי: להפך, אני מציע שלא תסנדלו את עצמכם כי בזה אתם כן מסנדלים.

ריקי הרמן: אנחנו כרגע מעדיפים שהוא יהיה עד סוף 2010.

יעקב אדרי: זאת לא הארכה ראשונה?

ריקי הרמן: לא.

יעקב אדרי: הנימוקים כל הזמן חוזרים על עצמם.

יעקב אדרי: הנימוקים הם אותם נימוקים שהיו גם לפני שלוש שנים.

יעקב אדרי: אני מציע לכם שתוסיפו עוד סעיף ששר התיירות רשאי להאריך את זה לעוד תקופה.

ריקי הרמן: לא, כאן זה לא רלוונטי לתיירות אלא זה רלוונטי למשרד התעשייה.

אסי מסינג: זה חל על הכל, גם על משרד התיירות וגם על משרד התעשייה.

יעקב אדרי: אני הצעתי את ההצעה שלי אבל זה עניין שלכם.

יעקב אדרי: תחשבי על זה.

אסי מסינג: (17) בסעיף 18א, בכותרת השוליים, במקום "ולבית מלון" יבוא "ולמתקן תיירותי ללינה".

אסי מסינג: (א) בסעיף קטן (א) - (1) אחרי ההגדרה "מחזור בסיס בשוק מסוים" יבוא "מתקן תיירותי ללינה, מבנה הכולל 11 חדרים או יותר המספק בתמורה שירותי לינה לאורחים עוברים ושבים ולפרקי זמן קצובים וכן שירותים נלווים ובכלל זה שירותי הסעדה, בילוי ופנאי.

אסי מסינג: יש שתי שאלות שעידו העלה ואני אציג אותן.

אסי מסינג: האחת, מדוע המילה "בישראל" שמופיעה בהגדרת בית מלון כיום איננה מופיעה, ואת זה בוודאי שצריך להוסיף כי היא נשמטה בטעות.

אסי מסינג: הדבר השני הוא ששאלה היא האם מבנה יכול להתייחס גם לבית הארחה או בית מלון שפרוש על מספר מבנים ולא על מבנה אחד.

אסי מסינג: לכך היו מספר הצעות כאשר אחד רצה להשתמש במונח מתקן, האחר רצה להשתמש במונח אתר, ואני מציע הצעה נוספת שאומרת מספר מבנים הנמצאים במתחם.

קריאה: אפשר לחיות עם הנוסח הזה.

קריאה: מבחינת פרשנות בוודאי אפשר להשתמש בזה.

דוד: מבנה או מתקן, זה יכול להיות גם מבנה אחד ויכול להיות גם מספר מבנים, וזה לפי חוק הפרשנות.

דוד: אפשר לייחס את זה גם למספר מבנים וזה לא חייב להיות במבנה אחד.

דוד: אם יובהר כאן, גם בדברי ההסבר, שכאשר אומרים מבנה הכוונה שלנו היא למתקן שאיננו מתייחס אך ורק למבנה אחד אלא הוא יכול להיות פרוש על יותר ממבנה אחד, אפשר להשאיר את הנוסח כפי שהוא.

אסי מסינג: אנחנו מציעים שההבהרה הזאת תירשם בפרוטוקול ואחרי המילה מבנה אנחנו נוסיף את המילה בישראל, כך שההגדרה תהיה: מבנה בישראל הכולל 11 חדרים או יותר המספק בתמורה שירותי לינה לאורחים עוברים וכולי.

אלכס מילר: תבהיר את הנושא הזה כדי שאני אהיה רגוע.

אלכס מילר: ככל שמדובר על מבנה, לא מתייחסים רק למבנה אחד.

אסי מסינג: ככל שמדובר במתקן שעונה להגדרה הקיימת כאן והוא מתפרש על מספר מבנים שנמצאים באותו מתחם, אנחנו רואים את זה לעניין זה כמבנה.

דוד: לדוגמה, יכול להיות כפר נופש שפרוש על שטח גדול ואז זה מספר מבנים.

אלכס מילר: אני צריך הגדרה משפטית שנכנסה כרגע לפרוטוקול.

אלכס מילר: מבחינת ההגדרה שלו, זה בסדר?

דוד: כן.

אלכס מילר: בסדר.

אלכס מילר: ממשיכים הלאה.

דוד: יש להוסיף את המילה "בישראל" וגם זה כדי למנוע ספק כלשהו.

אלכס מילר: הוספנו.

דוד: כי אנחנו לא מעודדים בניית בתי מלון בחוץ לארץ.

אסי מסינג: (2) ההגדרה בית מלון – תימחק.

אסי מסינג: (ב) בסעיף קטן (ב), בכל מקום במקום "בית מלון" יבוא "מתקן תיירותי ללינה" ובמקום "בית המלון" יבוא "המתקן התיירותי ללינה".

אסי מסינג: (ד) בסעיף קטן (ג)(3), בכל מקום במקום "בית מלון" יבוא "מתקן תיירותי ללינה" ובמקום "בבית המלון" יבוא "במתקן התיירותי ללינה".

אסי מסינג: (19) בסעיף 40א, במקום ההגדרה "מפעל תיירות" יבוא "מפעל תיירותי –מתקן תיירותי ללינה כהגדרתו בסעיף 18א(א) או אטרקציה".

אסי מסינג: גם כאן אנחנו מציעים שינוי, בעקבות ההערות.

אסי מסינג: אני אקרא את ההגדרה לפני השינוי.

אסי מסינג: "אטרקציה" – מיזם תיירותי ייחודי שאינו מתקן תיירותי ללינה המספק בתמורה פעילויות נופש, תרבות או פנאי והמהווה מוקד משיכה תיירותי באזור שבו הוא ממוקם.

יעקב אדרי: מי מגדיר את הנושא הזה?

יעקב אדרי: מי מגדיר את האטרקציה?

אסי מסינג: מי בוחן האם זה עונה להגדרה של אטרקציה או לא?

אסי מסינג: מינהלת ההשקעות בתיירות.

אסי מסינג: זה יהיה התפקיד שלה.

אסי מסינג: אנחנו מציעים גם כאן לשלב את העובדה שהמיזם התיירותי יהיה בישראל ולהתייחס לשאלה למה מתייחסת המילה ייחודי.

אסי מסינג: אנחנו רוצים להבהיר בנוסח שהכוונה בייחודי הוא ייחודי באותו אזור שבו הוא ממוקם, להבדיל מייחודי בכלל בישראל.

יעקב אדרי: תסביר לי מה זה ייחודי אצלך בנגב ומה זה ייחוסי אצלך במקום אחר.

אסי מסינג: למשל, אם היינו בודקים האם הצוק במנרה מהווה מיזם תיירותי ייחודי, כלומר, אטרקציה תיירותית, אם יש מיזם מקביל לו באזור הנגב, האם הוא עונה להגדרת ייחודי או לא כאשר יש שני מיזמים שהם פחות או יותר זהים.

יעקב אדרי: מה רע בזה שיש שני מיזמים?

אסי מסינג: לכן מה שאנחנו מציעים כאן זה לתקן את זה ולהבהיר שהכוונה היא למיזם ייחודי באותו אזור בו הוא ממוקם ולא ייחודי בישראל.

למה הייחודיות נבחנת על פי האזור?

יעקב אדרי: אם הוא ייחודי, הוא ייחודי.

יעקב אדרי: האזור יקבע שהוא לא ייחודי?

אלכס מילר: כנראה שיש אטרקציות שהן ייחודיות באזור מסוים ואותה אטרקציה באזור אחר היא לא ייחודית.

אבל אם מגיע אדם ורוצה לפתוח אטרקציה נוספת?

יעקב אדרי: אתה באמת חושב שהוא יזרוק את הכסף שלו במקום שהוא חושב שזה לא ייחודי אולא כלכלי?

שי וינר: ייחודי זה לא יחיד.

קריאה: הוא ייחודי מהמילה מיוחד.

צריך להבהיר את זה שזה ייחודי ולא יחיד.

אלכס מילר: אני צריך לקבל מכם את ההבהרה לנושא הזה.

אלכס מילר: המשמעות של ייחודי היא לא אחד אלא המשמעות היא שהוא מיוחד.

יעקב אדרי: זו הערה מהותית.

קריאה: אם ליועץ המשפטי של הוועדה אין בעיה עם הנוסח הזה, אנחנו מסכימים עליו.

לא, זה לא מה שאמרתי.

הייתה שאלה לגבי הייחודי.

כפי שזה כרגע הוסבר, זה בהחלט משהו שונה.

השאלה היא האם שניים יכולים באותו אזור להיות ייחודיים.

קריאה: יכולים.

יעקב אדרי: כדאי לכתוב את זה כך שזה יהיה ברור.

דוד: אם האטרקציה היא ייחודית לאזור המסוים הזה והיא מתאימה והיא מושכת קהל, אנחנו נאשר אותה.

דוד: אם יש מקום לאטרקציה נוספת בדומה לה, שגם היא באותו אזור, אנחנו גם אותה נאשר.

יעקב אדרי: אפשר למצוא נוסח יותר פשוט.

אסי מסינג: אנחנו רוצים להבהיר שהכוונה היא שבמסגרת אטרקציה תיירותית לא יובאו בחשבון מסעדות או דברים דומים.

יעקב אדרי: ואם באטרקציה הזאת יש מסעדה?

נועז בר-ניר: אם מדובר במסעדה כזאת באילת, אז כן.

נועז בר-ניר: למשל, מסעדה מתחת ים או מסעדה בתוך ים המלח.

יעקב אדרי: אם כבר רוצים לתקוע את אותה אטרקציה שתהיה בזה שתאמרו לא מסעדה ואחרי כן תוסיפו עוד דברים.

יעקב אדרי: אין אטרקציה בלי כל השירותים האלה מסביב, כולל השירותים המסחריים הקטנים, ואני לא מדבר על כך שפתאום יהיו תחנות דלק.

נועז בר-ניר: יכולה להיות מסעדה שהיא ייחודית.

אלכס מילר: השאלה איך מציגים את זה.

אלכס מילר: אם אתה מציג את המסעדה כאטרקציה או שאתה מציג אטרקציה והמסעדה בתוכה.

יעקב אדרי: בתוך הקומפלקס של האטרקציה יש גם מסעדה וזה דבר מקובל.

אלכס מילר: אסי, אני מציע שאנחנו נתקדם עם ההקראה, אתה תחשוב, הכוונה גם שלי וגם של חבר הכנסת אדרי מובנת, ההתייחסות לעניין הזה שלא תהיה איזושהי הגבלה למינהלת מבחינת החלטותיה בנושא של ייחודי, שזה לא יהיה יחיד וכי מדובר באופן כללי כמו שאמרת.

אלכס מילר: תביא לי נוסח לפני ההצבעה.

יעקב אדרי: גם לגבי הסיפור של המסעדות.

נועז בר-ניר: לא כתוב.

נועז בר-ניר: אני אומר מה הכוונה.

שי חרמש: אין מגבלה.

נועז בר-ניר: אין מגבלה.

אלכס מילר: אנחנו רוצים להגדיר שלא ייחשב מתוך נוסח החוק כאילו מדובר בסך הכל על אטרקציה אחת באותו מקום.

אסי מסינג: ניסיתי להבהיר שכאשר אתה מתכוון למיזם תיירותי ייחודי, בין היתר אתה רוצה לנסות לאפיין מהו אותו מיזם.

יעקב אדרי: זה בסדר.

אסי מסינג: לכן לטעון שמסעדה כשלעצמה יכולה להיות היא לבד כאטרקציה תיירותית, לא נראה עונה להגדרה.

יעקב אדרי: אני מסכים אתך, אבל כחלק מהמיזם – כן.

אסי מסינג: זה בוודאי.

אסי מסינג: לא זאת הייתה הכוונה.

אסי מסינג: זה ברור.

אלכס מילר: הרי לא נכנסתם לפרשנות.

אסי מסינג: לא, אבל זה בין היתר המשמעות של המונח ייחודי.

אסי מסינג: לכך הוא נועד.

אלכס מילר: איך אנחנו יכולים כאן עכשיו לבוא ולומר מה כן ומה לא ולהתייחס לכל אטרקציה.

אסי מסינג: לא, אין כוונה.

אסי מסינג: אנחנו ננסה להציע הצעה לנוסח.

יעקב אדרי: אחרי כן היזם אוכל אותה בגדול.

אלכס מילר: הצעתי, ואני מציע לכם שתתקדמו אתי בנושא הזה, שההתייחסות לנושא הזה היא שבאמת הייחודי יחושב כמיוחד ולא כיחיד.

אסי מסינג: אנחנו גם נוסיף את המילה "בישראל".

אלכס מילר: בסדר.

יעקב אדרי: אגב, למה אתם כל הזמן כותבים בישראל?

יעקב אדרי: זה לא ברור?

יעקב אדרי: שאלת תם.

אסי מסינג: זה מופיע היום בנוסח הקיים בהגדרת בית מלון.

אסי מסינג: על מנת שלא יובן אחרת, שעצם השמטת המונח בישראל פרצה את זה לכך שזה לא רק בישראל, לכן אנחנו חושבים שיש מקום להוסיף את זה שוב.

יעקב אדרי: אתה תיתן עידוד ומענק למישהו שיבנה בצרפת למשל?

אסי מסינג: לא.

יעקב אדרי: אני לא ראיתי אף חוק בו כתוב בישראל.

אסי מסינג: כך כתוב היום החוק.

דוד: אין ספק לגבי כל מי שעוסק בנושא שחוק עידוד השקעות הון, ככל שהוא נוגע תיירות, הוא נוגע אך ורק לתיירות בישראל.

דוד: אין ספק בכך, אולם משהדבר מופיע היום בחוק עידוד השקעות הון וכתוב שם בישראל, אם היום אנחנו בהצעה הזאת נשמיט את המילה בישראל, יכול אולי לבוא מישהו ולומר שבחוק המקורי היה כתוב בישראל, משהשמטתם את בישראל היום, אולי כוונתכם לפתוח את זה לחוץ לארץ.

דוד: כדי למנוע את הספק הזה, אנחנו משאירים את המילה בישראל.

יעקב אדרי: זאת הצעת חוק או שזה בחוק ההסדרים?

בחוק ההתייעלות.

זה פרק בחוק ההתייעלות.

דוד: זה אך ורק כדי למנוע את הספק.

יעקב אדרי: אני יכול להכניס הסתייגות מהותית?

יעקב אדרי: להשמיט את המילה בישראל.

יעקב אדרי: בכל מקרה, ההערה שלי לגבי המילה בישראל תוספת לגבי הכל.

יעקב אדרי: השקעה בישראל, זה ברור.

אסי מסינג: לכן לא ברור מה הבעיה עם הנוסח המוצע.

יעקב אדרי: אם זה ברור, לשם מה לכתוב?

יעקב אדרי: זה תקציב מדינת ישראל.

אסי מסינג: מכיוון שהחוק כרגע משתמש במונח בישראל ועצם השמטתו עשויה ליצור בעיות פרשניות.

אסי מסינג: (20) בסעיף 40ב, בסיפא, במקום "מפעל תיירות" יבוא "מפעל תיירותי".

אסי מסינג: (21) בסעיף 40ג(ג)(2), בכל מקום במקום "מפעל תיירות" יבוא "מפעל תיירותי".

אסי מסינג: (22) בסעיף 40ד, אחרי "השרים" יבוא "האמורים בפסקה (1) להגדרה שרים, ובמקום "ורשאים הם לקבוע בהסכמת שר התיירות" יבוא "ורשאים השרים האמורים בפסקה (2) להגדרה השרים לקבוע".

אסי מסינג: (23) בסעיף 50א - (א) בכותרת השוליים במקום "לבית מלון" יבוא "למתקן תיירותי ללינה".

אסי מסינג: (ב) במקום "בית מלון" יבוא "מתקן תיירותי ללינה".

מיכל הנר-דויטש: בסעיף 51, בפרק של המסים בלבד, מוצע תיקון שעניינו קביעה של מפעל שעיקר פעילותו הוא מחקר בתחום האנרגיה המתחדשת שמוגדר כאן בתיקון, יהיה זכאי להטבות מס ולא יהיה צריך לעמוד בתנאי 18א לחוק שמדבר על מפעל בר תחרות.

שי חרמש: למה זה 12 מיליון תושבים?

מיכל הנר-דויטש: זה כמו תקנות רכיב.

מיכל הנר-דויטש: זה מישהו שמוכר רכיב וזה משהו אחר.

מיכל הנר-דויטש: לגבי המפעל שעיקר פעילותו היא בתחום האנרגיה המתחדשת, יש לגביו הוראה שתכף נקרא אותה.

מיכל הנר-דויטש: לגבי מפעל שהוא קבלן משנה שמוכר רכיב שמשמש מפעל העוסק בתחום האנרגיה המתחדשת, אנחנו מציעים שכמו מפעל שמוכר רכיב אחר ותקנות הרכיב מכוח חוק עידוד השקעות הון שבדיוק באותו עניין קובעות בערך אותו הדבר, זה או ש-25 אחוזים או יותר מכלל הכנסתו בשנת המס ממכירותיו הם ממכירות למפעל שעיקר עיסוקו בתחום האנרגיה המתחדשת או ממכירות שנועדו להקמת מתקן המבוסס על ידע בתחום האנרגיה המתחדשת, שזה יכול להיות או או וגם וגם, העיקר להגיע ל-25 אחוזים.

מיכל הנר-דויטש: האופציה השנייה היא ש-15 אחוזים זה יותר מכלל הכנסתו בשנת המס הן ממכירות למפעל שעיקר עיסוקו בתחום האנרגיה המתחדשת או שנועדו להקמת מתקן כאמור לעיל, אבל אם רק 15 אחוזים או פחות מ-25ר אחוזים זה כלל הכנסתו בשנת המס ממכירות למפעל, רוצים השלמה ל-25 אחוזים לפחות שיהיו מיצוא ישיר לשוק מסוים המונה 12 מיליון תושבים לפחות.

שי חרמש: הסבר.

שי חרמש: למה 12 מיליון?

מיכל הנר-דויטש: כל ההוראה הזו באה בעצם לומר שהאפיון של מפעל כמפעל מייצא, זה מה שנקבע במסגרת חוק עידוד השקעות הון והתקנות שנקבעו לפיו איך אנחנו יודעים שהמפעל הוא מפעל מייצא.

מיכל הנר-דויטש: אם פותחים את סעיף 18א לחוק, בדיוק אותו הדבר יש שם לגבי כל מפעל אחר.

שי חרמש: מפעלי התפלת מים שמדינת ישראל לא השכילה לעשות לעצמה ונתנה לאחרים, התחילו בסיציליה ובאיים המלדביים ובכל מיני מקומות שכוחי אל בהם יש ים, אי ומעט אנשים, והיום זאת טכנולוגיה שמשווקים אותה בכל העולם.

שי חרמש: מה זה תלות מפעל?

שי חרמש: הייתי אומר תלות, לפחות מיליון דולר יצוא, תלות, לפחות חצי מיליון יצוא, אבל מה מעניין אותי כמה תושבים שותים את המים או נהנים מהאנרגיה החלופית?

שי חרמש: מה זה שייך?

מיכל הנר-דויטש: כנסת ישראל כאשר חוקקה את התיקון לחוק עידוד השקעות הון, אחד התנאים שהיו הכי חשובים לה היה זה שהיא שוכנעה כי המפעל התעשייתי או בית המלון יתרום לעצמאות הכלכלית של משק המדינה וכי הוא מפעל בר תחרות התורם לתוצר המקומי הגולמי.

שי חרמש: אם יש 12 מיליון תושבים בסיציליה, זה תורם, ואם יש 11 מיליון תושבים, זה לא תורם?

מיכל הנר-דויטש: לא, אם המפעל הוא מפעל מייצא לשוק שיש בו 12 מיליון תושבים לפחות, רואים אותו ככזה שהחזקה לגבי זה שהוא מפעל בר תחרות מתקיימת.

שי חרמש: זה לא העניין.

שי חרמש: אדוני היושב-ראש, אלה לא מלגות לסטודנטים אבל זה יצוא של טכנולוגיות מתקדמות ואתה בחור צעיר ועוד תזכה לראות את זה ואני כבר לא.

שי חרמש: למה מעניין אותי כמה תושבים גרים שם?

מיכל הנר-דויטש: זאת רק אופציה.

מיכל הנר-דויטש: אם 25 אחוזים ממכירותיו הן מכירות למפעל שעיקר עיסוקו הוא בתחום האנרגיה המתחדשת, הוא לא צריך לעמוד בתנאי היצוא.

מיכל הנר-דויטש: אלה רק אופציות.

מיכל הנר-דויטש: אך ורק אופציות איך להגיע למצב שבו רואים את החזקה של מפעל בר-תחרות כמתקיימת.

מיכל הנר-דויטש: זאת הקלה וזאת הטבה, לתת לו אופציה למפעל כזה.

מיכל הנר-דויטש: כל מיני אופציות איך לעמוד בתנאי החזקה של מפעל בר-תחרות.

מיכל הנר-דויטש: היא לא עומדת בפני עצמה.

שי חרמש: לא נעניתי.

שי חרמש: תמיד את משכנעת אותי, אבל הפעם לא הצליח לך.

מיכל הנר-דויטש: (א) (1) במקום "בית מלון" יבוא "מתקן תיירותי ללינה".

מיכל הנר-דויטש: (2) המילה "ידע" תימחק.

מיכל הנר-דויטש: (ב) אחרי ההגדרה "אזור, בית מלון, ידע, ראש המינהל לפיתוח ומחקר תעשייתי" יבוא "אנרגיה מתחדשת – אנרגיה שמקורה בניצול קרינת השמש, הרוח, ביו-מסה או מקור אנרגיה אחר ובלבד שאינו דלק מאובן".

מיכל הנר-דויטש: "ביו מסה" – מסת חומר אורגני לא מאובן.

מיכל הנר-דויטש: "דלק מאובן" – דלק הנוצר מהתאבנות חומר אורגני בסביבה מחוסרת חמצן.

יעקב אדרי: זה כולל פחם?

יעקב אדרי: כתוב רק דלק.

אלכס מילר: אני עוד לא הבנתי איך זה משפיע על התיירות.

מיכל הנר-דויטש: פרק כ"ב של חוק עידוד השקעות, יש בו שני דברים שאינם קשורים האחד בשני כאשר האחד הוא מינהלת תיירות והשני הוא תיקון אך ורק לסעיף המסים לגבי מפעלים שעיקרם אנרגיה מתחדשת.

אלכס מילר: אם מישהו מגיש הסתייגות על משהו שלא קשור לתיירות, וההסתייגות עוברת, מה קורה עם החוק?

מיכל הנר-דויטש: נדבר על זה כאשר תהיה הצבעה.

מיכל הנר-דויטש: (ד) בהגדרה הרחבה בפסקה (1) במקום "בית מלון" יבוא "מתקן תיירותי ללינה" ובמקום "בבית מלון" יבוא "במתקן התיירותי ללינה".

מיכל הנר-דויטש: (ה) אחרי ההגדרה "חברה מוטבת" יבוא "ידע – ידע שפותח בישראל על ידי המפעל ושנרשם בשלו פטנט או שראש המינהל למחקר ופיתוח תעשייתי קבע שהידע כשיר להיות נושא בתוכנית למחקר ופיתוח".

מיכל הנר-דויטש: לעניין ידע בתחום האנרגיה המתחדשת -ידע שהמדען הראשי של משרד התשתיות הלאומיות קבע שהוא ידע הכשיר להיות נושא למחקר ופיתוח כהגדרתם בחוק לעידוד מחקר ופיתוח.

מיכל הנר-דויטש: (ו) אחרי ההגדרה "מענק" יבוא "מפעל בר תחרות בתחום האנרגיה המתחדשת –מפעל תעשייתי בתחום האנרגיה המתחדשת שמתקיימות בו הוראות סעיף 18(א)(ב) ואולם לעניין זה יראו מפעל תעשייתי בתחום האנרגיה המתחדשת כמפעל בר-תחרות התורם לתוצר הגולמי כאמור באותו סעיף אם התקיים בו בכל שנת מס בתקופת ההטבות אחד מאלה: (1) עיקר פעילותו הוא בתחום האנרגיה המתחדשת המבוססת על ידע בתחום האמור וניתן על כך אישור מאת המדען הראשי של משרד התשתיות הלאומיות.

מיכל הנר-דויטש: לעניין זה, לא יראו מכירת חשמל שמקורו באנרגיה מתחדשת כפעילות בתחום האנרגיה המתחדשת.

מיכל הנר-דויטש: (2) מפעל תעשייתי המוכר מוצר שהוא רכיב במתקן המבוסס על ידע בתחום האנרגיה המתחדשת ושמתקיים בו לעניין הכנסתו ממכירות המפעל אחד מאלה ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 18א(ד).

מיכל הנר-דויטש: (א) 25 אחוזים או יותר מכלל הכנסתו בשנת המס ממכירות המפעל הם ממכירות למפעל תעשייתי העומד בתנאים האמורים בפסקה (1) או ממכירות המשמשות להקמת מתקן המבוסס על ידע בתחום האנרגיה המתחדשת.

מיכל הנר-דויטש: (ב) 25 אחוזים או יותר מכלל הכנסתו בשנת המס ממכירות המפעל הם ממכירות כאמור בפסקת משנה (א) ובמכירות לשוק מסוים המונה 12 מיליון תושבים לפחות ובלבד שסך הכנסות המפעל ממכירות כאמור בפסקת משנה (א) לא יהיה נמוך מ-15 אחוזים מכלל הכנסתו כאמור בשנת המס.

מיכל הנר-דויטש: (ז) בהגדרה מפעל מוטב - (1) במקום "בית מלון" יבוא "מתקן תיירותי ללינה".

מיכל הנר-דויטש: (2) אחרי התוצר המקומי הגולמי יבוא "או מפעל בר תחרות בתחום האנרגיה המתחדשת".

מיכל הנר-דויטש: (25) בסעיף 51יג(א)(3), בתחילתו יבוא "בכל עניין הנוגע למפעלים תעשייתיים" ובסופו יבוא "ובכל עניין הנוגע למפעלים תיירותיים, המנהל הכללי של משרד התיירות או עובד אחר של אותו משרד שמינה המנהל הכללי האמור".

מיכל הנר-דויטש: (26) בסעיף 74 בהגדרה "ידע" במקום "18א(א)" יבוא "51".

מיכל הנר-דויטש: (27) בתוספת בפרט 2, בכל מקום במקום "בית מלון, חניון" יבוא "מתקן תיירותי ללינה" ובמקום "מפעל תיירותי אחר" יבוא "אטרקציה".

מיכל הנר-דויטש: לעניין זה, מינהלת השקעות בתיירות, מנהל מינהלת השקעות בתיירות, מנהל מרכז ההשקעות, כהגדרתם בחוק לעידוד השקעות הון כנוסחו בסעיף 115(1) לחוק זה.

אסי מסינג: מיכל סיימה את הקראת החוק.

אסי מסינג: אם רוצים להבהיר לעניין סעיף התחילה והתחולה, הסעיפים שכניסתם תהיה ביחד עם כניסתו של חוק ההתייעלות לתוקף אלה הסעיפים שמתייחסים להארכת המועד למתן מענקים וכן כל התיקון שקשור לידע כפי שהוא נקרא בתחום האנרגיה המתחדשת.

אסי מסינג: כל התיקונים לגבי הקמת מינהלת השקעות בתיירות יחולו לגבי בקשות שיוגשו בעניינים של מפעלי תיירות מ-1 בינואר 2010 ואילך ויש כאן סמכות למנהל מרכז ההשקעות ולמנהל מינהלת השקעות בתיירות להסכים להעביר בקשות שהוגשו קודם לכן לדיון במינהלת ההשקעות בתיירות.

חזקיה ישראל: אני רוצה להבהיר לגבי התעשייה.

חזקיה ישראל: ההארכה היא עד 31 בדצמבר 2010 וזה מה-1 באוגוסט אז זה מסתיימת ההארכה שהייתה לגבי חוק עידוד השקעות הון בתעשייה.

אסי מסינג: כן.

נועז בר-ניר: אני רוצה לומר כמה דברים לגבי מינהלת ההשקעות בתיירות.

נועז בר-ניר: אני רוצה להתייחס להעברת מינהלת השקעות בתיירות ממשרד התעשייה והמסחר למשרד התיירות.

נועז בר-ניר: התהליך הזה אמור לחסוך בירוקרטיה מיותרת, אמור לשפר מאוד את התהליכים בפניהם עומדים היזמים בתחום התיירות.

נועז בר-ניר: אם תרצו, יש לנו כאן, ניתן לכם מצב קיים מול מצב מוצע אבל בשורה התחתונה, עד היום היה תהליך כפול כאשר משרד התיירות ביצע את כל העבודה המקצועית, ביצע את כל ההערכות הכלכליות, וזה הלך לאישור במינהלת מרכז ההשקעות במשרד התעשייה.

נועז בר-ניר: מה שהתהליך הזה בעצם עושה – בגדול, ואני לא אפרט – מאפשר את שלב האישור כל עוד זה נעשה במינהלת ההשקעות במשרד התיירות.

נועז בר-ניר: אין ליזם צורך לפנות לשני גופים, גם למשרד התעשייה וגם למשרד התיירות.

נועז בר-ניר: בעצם היום בתהליך לא היה ערך מוסף למשרד התעשייה אלא רק היה איזשהו גורם בשרשרת.

נועז בר-ניר: יאמרו לכם שכנראה המקור של זה הוא בתקופה כאשר היה משרד אחד שכלל את התעשייה, המסחר והתיירות אבל מאז קיים משרד התיירות, כל הידע, כל היכולת המקצועית נמצאת במשרד התיירות.

אלכס מילר: יש לך איזושהי התייחסות לנוסח החוק?

נועז בר-ניר: עלינו הנוסח מקובל.

נועז בר-ניר: זה ייצור מצב בו המשקיעים יפסיקו להתרוצץ בין שני המשרדים כי אין צורך בזה.

נועז בר-ניר: יש כאן ייעול, חסכון ותגובה מהירה למשקיע בתיירות.

נועז בר-ניר: יהיה טיפול יעיל ואחיד לאורך כל חיי הפרוייקט, טיפול על ידי משרד אחד ולא צריכים ללכת גם לכאן וגם לכאן.

נועז בר-ניר: שוב, אני מזכיר לכם שמה שקרה עד היום, כאשר זה היה במשרד התעשייה, משרד התעשייה קודם כל דאג לפרוייקטים שחשובים לו.

אלכס מילר: אני מציע שתעביר את הביקורת על משרד התעשייה אחרי שנצביע על החוק.

שי חרמש: נועז, אנחנו אתך.

שי חרמש: אל תיגע בהם כי תאמין לי שהם שווים כל דקה שהם עובדים.

נועז בר-ניר: עד היום התקציב היה אצלנו, התשלומים היו אצלנו.

יעקב אדרי: מה גודל התקציב?

שי וינר: 300 מיליון שקלים לשנת 2009 ו-100 פלוס 200 מיליון לשנת 2010 בשלב הזה.

קוטי לירז: אני מבקשת להשיג על הדברים שנאמרו כאן.

קוטי לירז: ההצעה הזאת אמנם עברה ועדת שרים לחקיקה ואני לא יכולה להגיש התנגדות לגופה של ההצעה, אבל אני משיגה על הדברים שנאמרו כאן בעניין הבירוקרטיה.

קוטי לירז: זה גם לא נאמר בדברי ההסבר.

קוטי לירז: מדובר על ריכוז הפעילות במשרד אחד.

קוטי לירז: אני לא יודעת אם יודעים כאן, אבל הפעילות במרכז ההשקעות היא מאכלסת קומה שלמה במשרד התעשייה ויכול להיות שיש כאן מנגנון מיותר.

קוטי לירז: כאמור, ההצעה עברה ואני לא מתנגדת לה.

קוטי לירז: גם לא היה תעדוף של תעשייה לעומת תיירות אלא יש כאן תקציב תיירות ומאז ומעולם היה תקציב מיוחד לענייני התיירות.

שי חרמש: הוא מסומן וצבוע.

אלכס מילר: עדיין כמות החדרים לא מצביעה על הרציונל של העבודה.

שי חרמש: אבל זה לא שייך למרכז ההשקעות.

קוטי לירז: כל מה שאני מבקשת לומר זה שהטיפול היה יעיל ומקצועי.

קוטי לירז: יש כאן מנגנון של כפילות, לאו דווקא בירוקרטיה, תלוי איך מסתכלים על זה.

קוטי לירז: כאמור, אני לא משיגה על הצעת הממשלה.

יעקב אדרי: אני מבין שלוקחים לכם משהו ואת משיגה על זה, אבל אני חושב שזה דבר נכון.

קוטי לירז: אני מפנה את הוועדה לדברי ההסבר ומבקשת לא לחרוג מהמדיניות.

אלכס מילר: בסדר גמור.

יעקב אדרי: רציתי לשאול אם במענקים שלכם מתייחסים לאזורים.

שי וינר: בוודאי.

שי וינר: אנחנו עובדים לפי אזורי פיתוח.

יעקב אדרי: אני רוצה לומר עוד משהו.

יעקב אדרי: אתם לא נותנים העדפות לפריפריה במענקים שלכם.

יעקב אדרי: זה בלט מאוד וזאת בעיה לא פשוטה.

יעקב אדרי: אתם אומרים שזה בגלל שאין כדאיות כלכלית.

שי וינר: אני יכול לומר לך שבשלוש השנים האחרונות אין שום פנייה שהגיעה אלינו מהפריפריה שלא קיבלה מענה ולא קיבלה סיוע.

שי וינר: זה כעובדה.

שי וינר: מעבר לזה, סדרי העדיפויות של המשרד שעל בסיס זה גם מופיע בחוק עידוד השקעות הון הם קודם כל בהחלט עדיפות בירושלים כי בירושלים יש לנו בעיה.

שי וינר: אדיר: ירושלים ותל-אביב.

נועז בר-ניר: לא, תל-אביב אין.

נועז בר-ניר: תל-אביב אפס.

שי וינר: קודם כל, ירושלים, כי בירושלים יש חסם מרכזי של בניית בתי מלון.

שי וינר: מעבר לירושלים, אנחנו מדברים על הגליל ועל הנגב, ורק אחר כך באים האזורים האחרים.

שי וינר: בתל-אביב בכלל לא נותנים סיוע.

נועז בר-ניר: סדר העדיפות הוא סדר עדיפות תיירותי.

נועז בר-ניר: תל-אביב לא בסדר העדיפויות.

נועז בר-ניר: זה שילוב של חוק עידוד השקעות הון וסדר עדיפות תיירותי שמתמקד בירושלים ובאזור הגליל.

שי וינר: בנגב בשנים האחרונות נתנו לכל מי שביקש וכרגע יש חמישה מלונות בשלבים כאלה ואחרים עם כתבי אישור.

שי וינר: שדה בוקר, משאבי שדה, יער להב, אשדוד שהיא לא בנגב, תמנע.

יעקב אדרי: מה באמת עם הנושא של תמנע?

יעקב אדרי: זה נושא שהתחלתי לטפל בו בזמנו.

שי וינר: זה היה בבית המשפט ועבר לוועדה המחוזית.

איתי יחזקאל: אני חושב שהדברים שנאמרו על ידי מנכ"ל משרד התיירות הם לא מתאימים למציאות משום שפעם ראשונה כאן בחוק, במקום לאחד דברים, לחסוך ולייעל, הולכים ומפצלים ויוצרים שני גופים שהם כפילים.

איתי יחזקאל: משנת 1959, במשך 50 שנים, מרכז ההשקעות פעל בנושא התיירות וצבר ידע והתמחות ופעל ביעילות והוציא את כל האישורים.

איתי יחזקאל: עובדה שאף משקיע בתחום התיירות לא התלונן על הכפילות והעבודה פעלה באותה מידה כמו שבמשרד התעשייה יש מינהלים מקצועיים שהם נותנים את ההמלצות, כך פעלנו לעומת משרד התיירות.

איתי יחזקאל: אדוני היושב-ראש, הדבר מחייב עכשיו הוצאות גדולות של הקמת מערכת מחשוב ומדובר בהוצאה בסכום של עשרות מיליוני שקלים, בגיוס אנשים שיבצעו את העבודה כאשר העבודה הזאת יכולה להתבצע על ידינו כיום והיא מתבצעת כיום.

איתי יחזקאל: אני חושב שלומר שהדברים נעשו בחוסר יעילות, זה דבר לא נכון לומר אלא להפך, אולי עכשיו הדברים יתבצעו בחוסר יעילות מבחינה כלכלית.

אלכס מילר: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס למהות החוק או לחוק עצמו?

אלכס מילר: לא.

אלכס מילר: יש לנו עדיין את נושא הצווים.

אסי מסינג: ביקש עידו, ואני מבהיר לפרוטוקול, שכמובן בהתאם לפקודת הפרשנות, לחוק הפרשנות, בעניין הזה אמנם הסעיפים המסמיכים של הצווים שונו, אבל כל עוד לא עודכנו צווים אחרים, הצווים לעניין אזורי עדיפות הם בתוקף.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: סיימנו את הדיון בנושא ולפי הבנתי סיימנו גם עם סדר היום.

אלכס מילר: הישיבה נעולה.