ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 56, 2009-07-06 14:00

חיים כץ: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות שממשיכה לדון בהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009, פרק כ"ז – סעיפים 146(12)(ב), 146(13), 148(ז).

חיים כץ: נציגי האוצר.

חיים כץ: תהיו פעם פרודוקטיביים ותאמרו נעשה ונעביר.

אוהד רייפן: אני חושב שכבר הבאנו כמה דברים בתוכנית הזאת שהיו מאוד מאוד פרודוקטיביים.

אוהד רייפן: כיום יש תקרה לזכאות לדמי אבטלה במשק ויש איזושהי לקונה שקיימת היום בחוק שמאפשרת לאדם שלוקח מה שמוגדר כעבודה לא מתאימה לקבל מענק של חלק מההפרש בין המשכורת שהוא מקבל ל-75 אחוזים מהמשכורת הקודמת שלו.

חיים כץ: אתה יכול לדבר על מספרים מוחלטים?

אוהד רייפן: כן.

אוהד רייפן: אני אתן דוגמה.

אוהד רייפן: כמה הם כיום דמי האבטלה המקסימליים למישהו שמרוויח 30 אלף שקלים?

אסתר טולדנו: בגובה השכר הממוצע במשק.

אוהד רייפן: באזור ה-8,000 שקלים, ואולי 8,100 שקלים.

חיים כץ: מה קורה לגבי מי שמרוויח 20 אלף שקלים?

אוהד רייפן: יכול לקבל כ-8,000 שקלים.

אוהד רייפן: אם הוא לוקח עבודה שנחשבת עבודה לא מתאימה, כלומר, השכר בה הוא פחות מהשכר שקיבל בעבודה הקודמת שלו, פחות מה-8,000 שקלים, הוא יכול לקבל מענק שהוא חלקיות בין השכר החדש שהוא מקבל עכשיו – אם למשל הוא מקבל עכשיו משכורת בסך 4,000 שקלים – ובפער שבין ה-4,000 שקלים האלה ל-20 אלף שקלים.

אוהד רייפן: 75 אחוזים מה-25 אלף שקלים שזה 15 אלף שקלים.

חיים כץ: אם ה-15 אלף הם פחות מ-8,000 שקלים?

אוהד רייפן: אז אין לנו בעיה.

חיים כץ: לך אין בעיה, אבל למה שהוא יצא לעבודה?

אוהד רייפן: כי אז נוצר לנו מצב מעוות.

חיים כץ: למה שהוא יצא לעבודה?

חיים כץ: הוא לא הולך לעבודה והוא מקבל 8,000 שקלים.

חיים כץ: אתה אומר שאם הוא יצא לעבודה, הוא יקבל 7,000 שקלים.

אוהד רייפן: לא.

אוהד רייפן: האדם לא יוצא לעבודה, מקבל 8,000 שקלים.

אוהד רייפן: היום יש איזשהו עיוות כלפי אנשים עם שכר גבוה, שאם הם יוצאים לעבודה בשכר מאוד נמוך מדמי האבטלה שמגיעים להם, הם יכולים לקבל מענק שהוא מעל ומעבר לדמי האבטלה המקסימליים שלהם.

חיים כץ: אני לא מבין.

חיים כץ: דבר אתי במספרים.

אוהד רייפן: נניח שהאדם הרוויח לפני כן 20 אלף שקלים ועכשיו הוא קיבל דמי אבטלה בסכום של 8,000 שקלים והוא יוצא לעבוד ומשתכר 4,000 שקלים.

אוהד רייפן: המענק שלו הוא 11 אלף שקלים, הוא הפער בין 4,000 ל-15 אלף שקלים.

אסתר טולדנו: 75 אחוזים.

אוהד רייפן: הוא מקבל 11,000 שקלים ואין את הגג הזה של ה-8,000 שקלים.

אוהד רייפן: כל מה שאנחנו מבקשים שגם כאן יהיה תקף גג של 8,000 שקלים.

חיים כץ: למה?

חיים כץ: אם זה המצב, למה שיצא לעבוד?

חיים כץ: איזה אינסנטיב אתה נותן לו לצאת לעבוד?

חיים כץ: הוא ישב בבית ויקבל 8,000 שקלים.

חיים כץ: ילך קצת לים, יירשם לקאונטרי קלאב, יבלה חצי שנה.

שלי יחימוביץ': כמה התקרה היום?

חיים כץ: 8,000 שקלים.

אוהד רייפן: השכר הממוצע.

אוהד רייפן: באזור ה-8,000 שקלים.

שלי יחימוביץ': אתם רוצים להוריד לגמרי את המענק?

אוהד רייפן: לא, אנחנו רוצים להגביל אותו בגובה המקסימלי של דמי האבטלה.

שלי יחימוביץ': שיחד עם המענק זה לא יעלה על 8,000 שקלים.

אוהד רייפן: בדיוק.

אוהד רייפן: זה הרציונאל.

חיים כץ: למה שיצא לעבודה?

חיים כץ: הוא ישב בבית ויקבל את הכסף.

חיים כץ: גם הוא ילך לעבודה שהוא משתכר בה פחות וגם אין לו אינסנטיב לקבל מעל מה שהוא מקבל במצב רגיל.

אוהד רייפן: אנחנו יוצרים היום מצב לפיו נניח משכורתו של אדם הייתה 10,000 שקלים והוא לא עובד ומקבל 8,000 שקלים, הוא יוצא לעבודה, גם אם הוא יוצא לשעתיים עבודה בשבוע, הוא יכול להכפיל את מה שהוא מקבל.

חיים כץ: הוא יוצא לעבודה והוא מקבל משכורת פלוס התקנה שלכם.

חיים כץ: אם הוא יוצא לשעתיים עבודה בשבוע, לא יגיע למספרים האלה.

אוהד רייפן: לא, להפך.

אוהד רייפן: ככל הוא עובד פחות, כך המענק שלו גבוה יותר.

אוהד רייפן: אם הוא מרוויח 7,000 שקלים, הפער בין 7 ל-15, אבל אם הוא מרוויח רק 2,000 שקלים, הפער הוא בין 2,000 ל-15 אלף שקלים.

אוהד רייפן: כלומר, האינסנטיב שלו הוא לעבוד כאן

אוהד רייפן: כמה שפחות ורק לעבוד טיפה כי כך הוא מקבל איזשהו מענק היסטרי.

שלי יחימוביץ': כמה אנשים כאלה יש?

אסתר טולדנו: יש 200 מקרים בשנה שהולכים לעבודה לא מתאימה ומקבלים השלמה מהמוסד.

אסתר טולדנו: מדובר בסך הכל ב-2 מיליון ו-600 אלף שקלים בשנה.

שלי יחימוביץ': על מי מוחל הדבר הזה?

אוהד רייפן: מי שמובטל מ-1 באוגוסט 2009.

שלי יחימוביץ': כולל על בעלי שכר נמוך?

אוהד רייפן: אלה עם השכר הנמוך, עליהם זה לא משפיע.

אוהד רייפן: אין להם את הבעיה הזאת.

אוהד רייפן: הם לא מקבלים מענק שהוא גבוה מדמי האבטלה המקסימליים.

אוהד רייפן: ודאי שהם ימשיכו לקבל את המענק.

שלי יחימוביץ': היום אדם מקבל 75 אחוזים דמי אבטלה מהמשכורת אותה הוא הרוויח.

אוהד רייפן: לא, דמי האבטלה שלו הם עד 8,000 שקלים.

אוהד רייפן: יש הגבלה.

אוהד רייפן: או מתחת וזה באמת באזור ה-75 אחוזים.

אבי צרפתי: תלוי ברמת השכר.

אוהד רייפן: זה משתנה.

אוהד רייפן: יש מדרגות.

אבי צרפתי: לבעלי השכר הנמוך, זה בהחלט בסביבות הסכום הזה.

שלי יחימוביץ': אתה לוקח אדם שהרוויח למשל 2,500 שקלים בחודש, הוא עבד בחלקיות משרה והוא פוטר וזכאי עכשיו לדמי אבטלה.

שלי יחימוביץ': הוא זכאי לדמי אבטלה של 75 אחוזים מה-2,500 שקלים?

אסתר טולדנו: לא, ל-80 אחוזים.

שלי יחימוביץ': למה שהוא ילך לעבוד עכשיו?

אוהד רייפן: למה שהוא ילך לעבוד וירוויח 2,500 או 3,000 שקלים?

שלי יחימוביץ': כן.

חיים כץ: הוא מקבל 2,000 שקלים בכל מצב.

שלי יחימוביץ': את דמי האבטלה הוא ממילא מקבל.

שלי יחימוביץ': הוא ילך לעבוד באותה רמת שכר בה הוא עבד.

אוהד רייפן: במקום לקבל 80 אחוזים, הוא מקבל 100 אחוזים.

שלי יחימוביץ': בסיטואציה הזאת לא כדאי לו ללכת לעבוד בעבודה בשכר נמוך.

אבי צרפתי: בחוק ביטוח אבטלה יש שתי נישות חשובות מאוד לעידוד תעסוקה למובטלים.

אבי צרפתי: האחת, נושא המענקים לחיילים משוחררים ובזה אנחנו לא נוגעים היום.

אבי צרפתי: החלק השני הוא הפניית מובטלים לעבודה בשכר נמוך.

אבי צרפתי: בשני הסעיפים האלה שנוגעים להפניית עובדים או מובטלים לעבודה בשכר נמוך, לעידוד הפניית מובטלים לעבודה בשכר נמוך, יש שתי בעיות כאשר אחת מהן העלה כרגע האוצר והוא בא לפתור אותה והיא שאין בעצם תקרה למי שהשתכר קודם לאבטלה שכר מאוד גבוה ויצא לעבודה בשכר נמוך.

אבי צרפתי: כיום החוק נותן לו השלמת שכר ל-75 אחוזים משכרו הקודם.

חיים כץ: זאת אומרת, אם למובטל היה 40 אלף שקלים, 30 אלף שקלים.

אבי צרפתי: נכון.

חיים כץ: הוא שילם ביטוח לאומי לפי 40 אלף שקלים.

אבי צרפתי: נכון.

אבי צרפתי: אבל ביטוח אבטלה למובטל עם אותו שכר שלא יוצא לעבודה בשכר נמוך, זה ונה.

חיים כץ: כמה הוא שילם ביטוח אבטלה?

אבי צרפתי: הוא שילם על הכל, אבל הוא זכאי רק לפעם אחת השכר הממוצע, ל-8,000 שקלים.

אבי צרפתי: לכן יש כאן אנומליה לגבי מי שהכנסתו הקודמת הייתה עבודה בשכר גבוה ואת זה באים לתקן כרגע בחוק ההסדרים.

חיים כץ: למה יש אנומליה?

אבי צרפתי: מובטל רגיל שיש לו 30 אלף שקלים לפני שפוטר, זכאי לדמי אבטלה של 8,000 שקלים.

אבי צרפתי: מובטל כזה שהולך לעבוד בחנות פרחים ולהשתכר 2,000 שקלים בחודש, זכאי להשלמת שכר של 25 אלף שקלים, 75 אחוזים.

חיים כץ: אתה אומר שאתם מובטלים בשכר גבוה, מעל 8,000 שקלים, אל תעבדו בתקופה ואחר כך תלכו לעבוד.

חיים כץ: אתה אומר להם שהם יקבלו 8,000 שקלים בכל מצב ושלא ילכו לעבודה.

אבי צרפתי: או שאם יש עבודה בשכר של 5,000 שקלים או 4,000 שקלים, הם יקבלו השלמה ל-8,000 שקלים.

חיים כץ: לא רוצה לעבוד.

חיים כץ: אין לו שום סיבה ללכת לעבוד.

אבי צרפתי: הבעיה שלנו היא לא לגבי הקבוצה הזאת.

אבי צרפתי: הבעיה שלנו היא לגבי הקבוצה של בעלי השכר הנמוך.

חיים כץ: מצוין, אבל אנחנו מבינים שלגבי הקבוצה הזאת, אנחנו לא שולחים אותה לעבודה.

חיים כץ: זאת המשמעות.

אבי צרפתי: אנחנו רוצים בעיקר – ואני חושב ששוק העבודה רוצה בעיקר – בוודאי בתקופות של אבטלה מתגברת, לעודד מובטלים שהיה להם שכר נמוך לצאת לעבודות בשכר עוד יותר נמוך ולתת להם לתקופת מה איזושהי השלמה.

חיים כץ: לא הבנתי אותך טוב.

חיים כץ: לעודד אותו לצאת לעבודה ב-2,000 שקלים?

אבי צרפתי: כן.

אבי צרפתי: גם בשכר חלקי אפילו.

אבי צרפתי: הוא יקבל השלמה שהיא מעבר לדמי אבטלה להם הוא זכאי.

חיים כץ: כמה?

אבי צרפתי: זה תלוי.

חיים כץ: אני בא מארגון עובדים.

חיים כץ: לצערי עברנו גם לא מעט משברים ואחד השכנועים שאתה משכנע אנשים שאתה לא רוצה לפטר, אבל יותר נוח לך שהם יצאו לפרישה מוקדמת ולתת פנסיות, אתה לוקח אדם – כמו שאני לוקח את האדם המובטל שלך שהרוויח 3,000 שקלים בחודש שזה אפילו פחות משכר מינימום והיום הוא מקבל אבטלה 80 אחוזים מהסכום הזה.

אבי צרפתי: 2,400 שקלים.

חיים כץ: אני אומר לו שאני מוצא לו עבודה ושהוא יעבוד מאה שעות ויקבל 2,800 שקלים במקום 2,400 שקלים.

חיים כץ: ואז אני שואל אותו האם בשביל ארבעה שקלים לשעה הוא יקום בבוקר לעבודה?

חיים כץ: שווה לו? 2,400 שקלים יש לו.

חיים כץ: המחיר שלהם הוא 400 שקלים לחודש?

חיים כץ: בזה אתה מעודד אותו לצאת לעבודה?

חיים כץ: אתה היית קם בשביל ארבעה שקלים לשעה?

אבי צרפתי: אדוני היושב-ראש, אני מוכן לתת דוגמאות נוספות שיסברו את האוזן.

חיים כץ: אפילו אני לא הייתי מוכן לקום בשביל ארבעה שקלים לשעה.

אבי צרפתי: אדם שהשתכר שכר מינימום קודם לאבטלה, השתכר 4,000 שקלים.

חיים כץ: 3,850 שקלים.

אבי צרפתי: הוא זכאי לדמי אבטלה של 3,100 שקלים.

אבי צרפתי: הוא יוצא לעבודה בשכר שהוא נמוך יותר מזה.

חיים כץ: כמה שעות זה יוצא לעבודה?

אבי צרפתי: אנחנו מציעים, אגב, שחלקיות המשרה לא תפחת מ-50 אחוזים.

חיים כץ: כלומר, מאה שעות בחודש.

אבי צרפתי: לפחות.

אבי צרפתי: נניח שהוא יצא לעבודה בשכר שהוא נמוך יותר מדמי אבטלה, הוא יקבל השלמה.

אבי צרפתי: נניח שהוא יצא אפילו בשכר מינימום, הוא יקבל השלמה של 1,100 שקלים לחודש, שזה משמעותי מאוד כי אם אתה מצרף את זה לשכר המינימום, זה עולה על שכרו הקודם לעומת קבלת דמי אבטלה של כ-1,000 שקלים פחות.

חיים כץ: אתה יודע מה אתה אומר לי?

חיים כץ: שאני שם כוס ליד המיטה שלי, אני שם כל יום כוס חצי מלאה.

חיים כץ: אני שם כוס חצי מלאה כדי שאם אני אהיה צמא, אני אשתה, אם אני לא אהיה צמא, אני לא אשתה חצי.

חיים כץ: אתה נותן לו 1,000 שקלים ואתה אומר לו שילך לעבוד כאשר את הסכום הזה יש לו בכל מצב כדמי אבטלה.

חיים כץ: אתה שולח אותו לעבודה במחיר של ארבעה או חמישה שקלים הדלתא.

אבי צרפתי: אבל זאת תוספת על השכר.

אבי צרפתי: נכון.

חיים כץ: לא, על מה שיש לו.

חיים כץ: זאת לא תוספת לכלום.

אבי צרפתי: הוא עובד.

חיים כץ: הוא עובד ומקבל 1,000 שקלים.

חיים כץ: הוא מקבל 2,400 שקלים בכל מצב, או 2,500 שקלים או 3,000 שקלים.

חיים כץ: את זה הוא מקבל אם הוא עובד או לא עובד.

חיים כץ: את הסכום הזה יש לו.

חיים כץ: עכשיו אתה אומר לו לקום בבוקר, שיעבוד, שיקרע את עצמו ויקבל 1,000 שקלים.

אבי צרפתי: אני חושב שיש הרבה מאוד מובטלים שגם קודם לקבלת דמי האבטלה עבדו בחלקיות משרה ונאחזים בציפורניים לקבל כל עבודה, גם אם היא בחלקיות משרה.

אבי צרפתי: אם תוך כדי אותה עבודה מצליחים לתת להם תוספת לשכר לתקופת זמן מסוימת, זה בכל זאת איזושהי בשורה, אלא שהמצב החוקי היום בחוק הביטוח הלאומי לא נותן להם דבר וזאת הבעיה.

שמרית גיטלין-שקד: כל מה שאמרת עכשיו על מערכת המסים, זה לא משהו שקיים היום בחוק.

אבי צרפתי: נכון.

שמרית גיטלין-שקד: זה משהו שאתה מתכנן.

אבי צרפתי: נכון.

שמרית גיטלין-שקד: גם ה-1,000 שקלים שאמרת, זה לא משהו שקיים היום.

אבי צרפתי: נכון.

שמרית גיטלין-שקד: את זה צריך להבהיר.

חיים כץ: היום הוא לא הולך לעבוד.

שמרית גיטלין-שקד: התמריץ של ה-1,000 שקלים עליו הוא דיבר, זה לא קיים היום בחוק.

אבי צרפתי: אנחנו מציעים לאזן את ההצעה.

חיים כץ: הצעת החוק שאנחנו דנים בה, עד כמה שאני מבין, מתייחסת רק לאלה שמרוויחים הרבה ואין להם סיבה לבוא לעבודה.

שלי יחימוביץ': בדיוק.

שלי יחימוביץ': ל-200 אנשים.

שלי יחימוביץ': חוק ל-200 אנשים.

חיים כץ: אין להם לשם מה לבוא לעבודה.

חיים כץ: אם כך, למה אנחנו צריכים לחוקק את זה?

אבי צרפתי: יש להם סיבה טובה לצאת לעבודה.

אבי צרפתי: בוודאי שיש להם.

חיים כץ: אנחנו לא שונאים אנשים, אנחנו כאן בשביל לעזור לאנשים ולא רק לעזור לאנשים מסכנים.

חיים כץ: אנחנו כאן כדי לעזור לאנשים באשר הם אנשים.

חיים כץ: נפל משהו על אדם, אמרו לו שהוא מפוטר, ואם הוא בגיל 45, הוא לא ימצא עבודה מחר בבוקר והוא כמעט משול למת.

חיים כץ: יש לו ארבעה חודשים שהוא ירוויח עוד 5,000 שקלים וזה יהיה הלחם של הילדים שלו לשמונת החודשים הבאים בהם הוא לא ירוויח בהם.

חיים כץ: אז מה רע בזה?

חיים כץ: אנחנו לוקחים מאנשים שלא יקבלו אותם לעבודה ולא בגלל שהם לא טובים אלא בגלל שהם בני 50.

חיים כץ: אדם שהשתכר 20 אלף שקלים, יש היום בחוק אפשרות שאם הוא יבוא לעבוד בחנות פרחים, הוא יקבל 15 אלף שקלים במשך חמישה חודשים.

שלי יחימוביץ': אני הסכמתי לדבר הזה אבל אתה מתחיל לשכנע אותי.

שלי יחימוביץ': אני הייתי מסכימה לזה אם היו לוקחים את ה-2.5 מיליון שקלים ומייצרים מהם מנגנון לייצר אינסנטיב לבעלי השכר הנמוך לצאת לעבודה.

שלי יחימוביץ': זה צריך לבוא משני הכיוונים.

שלי יחימוביץ': צריכה להיות כאן מערכת.

חיים כץ: אבל אין מערכת מושלמת.

רביב סובל: אין לנו בעיה לייצר מנגנון ב-2,5 מיליון שקלים.

חיים כץ: אתה מדבר על 10 שקלים לבן אדם.

רביב סובל: את החסכון הזה אין לנו בעיה לייעד למשהו אחר.

חיים כץ: האיש שילם ביטוח מלא והוא לא יקבל עבודה לא בגלל שהוא לא טוב אלא בגלל שהוא הגיע לגיל מסוים, ואנחנו עזרנו לו אולי לעוד חמישה חודשים להסתכל לאשתו ולילדים בעיניים ולומר שהוא החודש לא סוגר להם את החוג והחודש הם עוד יכולים ללכת לאותו חוג.

אוהד רייפן: בזה אנחנו לא פוגעים.

חיים כץ: אם היית בא ואומר לי שאתה הולך לעשות את מה שחברת הכנסת שלי יחימוביץ אמרה, אתה תעודד את השכר הנמוך, אבל לא במה שאתה חוסך ב-200 האלה.

חיים כץ: בפנסיה, בעבר ההסתדרות גרמה לכך שמעדכנים את הפנסיה ביום תשלום תוספת היוקר.

חיים כץ: לא הייתה אינפלציה, לא עדכנו את תוספת היוקר, באו הגמלאים ואמרו שהמדד עלה.

חיים כץ: אז בא עמיר פרץ ואמר שהם צודקים ובכל מועד של תשלום תוספת יוקר, ניתן שקל אחד.

חיים כץ: נתנו שקל ואז היה עדכון לפי השקל.

חיים כץ: היה תשלום, יש עדכון לגמלאים.

חיים כץ: באנו למקומות העבודה והם שאלו אותנו אם אנחנו צוחקים עליהם, ושאלו האם זאת התוספת שאנחנו נותנים להם, שקל אחד.

חיים כץ: הם לא ראו את העדכון של הגמלאים.

חיים כץ: לגבי ה-200 אנשים האלה, זה יצא שישה שקלים לבן אדם מובטל ואז המובטל ישאל אם צוחקים עליו.

חיים כץ: הוא יאמר ששלחו אותו לעבודה ונתנו לו תוספת של שישה שקלים ובגלל הכבוד שלו, שלא יעשו ממנו צחוק.

חיים כץ: לכמה אתם רוצים להעלות את התקרה?

חיים כץ: אנחנו רוצים ללכת אתכם יום אחד.

חיים כץ: מ-8,000 שקלים לכמה אתה רוצה להעלות את התקרה?

אוהד רייפן: ההצעה שמובאת, בגלל שעלו כאן כמה סוגיות חשוב לי להבהיר נקודה אחת.

אוהד רייפן: היום מישהו שנהנה מהמענק הזה, שהשכר שלו הוא משמעותית מעל השכר הממוצע במשק, האינסנטיב שלו היום הוא לעבוד כמה שפחות.

חיים כץ: כמה זמן הוא יכול לעשות את זה?

קריאה: חצי שנה.

אוהד רייפן: כל עוד הוא זכאי לדמי אבטלה.

חיים כץ: כמה זמן הוא זכאי לדמי אבטלה?

אוהד רייפן: תלוי בגילו.

אוהד רייפן: מקסימום חצי שנה.

חיים כץ: חצי שנה במקסימום.

חיים כץ: האיש בן 45.

חיים כץ: מי מחכה לו אחרי גיל 45?

חיים כץ: אף אחד.

חיים כץ: אז הוא הרוויח 10,000 שקלים.

אוהד רייפן: אין לנו בעיה.

חיים כץ: אם אין לך בעיה, זה בסדר, אז למה אתה מביא את הצעת החוק הזאת?

חיים כץ: אתה לוקח אנשים שאתה יודע שאתה מוציא אותם ממעגל העבודה.

חיים כץ: זה כבשת הרש.

חיים כץ: למה אתה לוקח לו את זה?

אוהד רייפן: כי יש כאן לקונה.

חיים כץ: מה הוא פשע שהוא מרוויח 20 אלף שקלים?

אוהד רייפן: הוא ודאי לא פשע בכלום.

חיים כץ: הוא בעל יכולות, הוא למד, הוא תרם.

חיים כץ: אף אחד לא מקבל כסף בחינם.

חיים כץ: עכשיו הוא מובטל לא בגלל שהוא לא טוב אלא בגלל יש משבר כלכלי ואנחנו רוצים לעודד אותו בגלל שמגיע לו גם עונש שהוא הצליח לחיות ולעבור את מלחמות ישראל עד גיל 45 ובגיל 45 לא מראיינים אותו יותר.

אוהד רייפן: הכוונה ודאי היא לא להעניש את האנשים האלה.

שלי יחימוביץ': אני אוהבת את השיח הזה בין שני אנשים שלא יכולים להבין אחד את השני לעולם.

אוהד רייפן: היו לנו כמה שיחות ואני חושב שהבנו אחד את השני.

אוהד רייפן: בכל זאת, יש כאן לקונה.

אוהד רייפן: יש כאן הטבה שניתנת רק לבעלי השכר הכי גבוה במשק.

חיים כץ: אני מסכים אתך.

חיים כץ: אני מוכן שתיתן גם לבעלי השכר הנמוך.

חיים כץ: זה בדיוק כמו חוק אלמן-אלמנה.

חיים כץ: השוואת זכויות אלמן-אלמנה.

שלי יחימוביץ': אתה צודק.

חיים כץ: קבע בג"ץ שצריך להשוות זכויות אלמן לאלמנה.

חיים כץ: בא האוצר ואמר שאין בעיה, נשווה, נבטל לאלמן, נוריד לאלמנה.

חיים כץ: במקום שהיא תקבל 42 אחוזים, ניתן לה 21 אחוזים.

חיים כץ: זה אותו הדבר.

חיים כץ: אתה רוצה לתת לשכר הנמוך, תן.

חיים כץ: אתה רוצה לתת לשכר הגבוה, יש לך בעיה תקציבית לגבי ה-200 אנשים, בלב כואב, אני אומר לך בלב כואב שתעלה את התקרה של ה-8,000 שקלים.

חיים כץ: אתה רוצה, קח עשר דקות הפסקה כדי להתייעץ.

חיים כץ: אני רוצה שיהיה לאותו אדם אינסנטיב לצאת לעבודה.

חיים כץ: אני הייתי במפעל בו פיטרו אנשים לא כי הם לא טובים אלא הממשלה החליטה שאנחנו לא צובעים כדים באדום אלא רק בכחול.

חיים כץ: שלחו את האנשים הביתה.

חיים כץ: הם הרוויחו עוד חמישה חודשים, אז מה?

חיים כץ: הם גונבים את זה?

אוהד רייפן: אנחנו נשב ונחשוב על זה.

חיים כץ: כמה זמן אתה רוצה לחשוב?

חיים כץ: למה לא באים לכאן מקבלי ההחלטות?

חיים כץ: אני לא עושה משאים ומתנים בדרך כלל עם מי שלא מקבל החלטות.

אוהד רייפן: אנחנו לא אוהבים לשלוף דברים מהמותן.

חיים כץ: סוס שמקבלים במתנה, לא בודקים לו את השיניים.

חיים כץ: אין סיבה לאשר את מה שאתם מביאים לכאן, אבל אנחנו לא רוצים להשיב את פניכם ריקם אלא אנחנו רוצים שתבואו גם עם כמה הצלחות לאוצר ותאמרו שהיושב-ראש לא כזה רע אלא הלך קצת לקראתכם.

חיים כץ: אנחנו מפסיקים את הישיבה לרבע שעה.

חיים כץ: לפני שאנחנו פותחים את הישיבה, יש לכם משהו מנוסח?

חיים כץ: היועצת המשפטית של הוועדה יכולה לראות את הנוסח שלכם?

קריאה: זה בידי האוצר.

חיים כץ: אתם תביאו את זה מחר.

חיים כץ: תרשמי להם את זה למחר לסדר היום.

שמרית גיטלין-שקד: אתם יכולים לומר מה המהות של ההצעה?

שמרית גיטלין-שקד: מישהו יכול להסביר את המהות של ההצעה כדי שאני אוכל לבדוק את הנוסח?

חיים כץ: אני מחדש את הישיבה.

אבי צרפתי: ההצעה שמתגבשת אומרת שמובטל המופנה לעבודה בשכר נמוך יותר מדמי האבטלה, יהיה זכאי לתקופה של ארבעה חודשים מקסימום למענק או להשלמה מעבר לשכר שהוא משתכר בעבודה שהוצעה לו על פי הנוסחה של ההפרש שבין דמי האבטלה לבין מחצית השכר שהוא משתכר.

חיים כץ: לדוגמה?

אבי צרפתי: לדוגמה, מובטל שכרו הקודם היה 5,000 שקלים והסכים לקבל עבודה – בעצם אין לו ברירה מכיוון שהוא חייב לקבל עבודה – בשכר נמוך יותר.

שמרית גיטלין-שקד: כל הסעיף מדבר על כך שהוא קיבל את העבודה והוא לא היה חייב לקבל אותה.

שמרית גיטלין-שקד: מי שמקבל את העבודה ולא חייב, זה לא חל עליו.

אבי צרפתי: לא.

אבי צרפתי: חוק הביטוח הלאומי לא עושה הבחנה בין מי שהיה חייב וקיבל לבין מי שלא היה חייב.

שמרית גיטלין-שקד: הוא זכאי לדמי אבטלה, עובד בעבודה שהציע לו שירות התעסוקה ושאינה עבודה מתאימה לפי הסעיף.

שמרית גיטלין-שקד: אם הוא חייב לקבל אותה, אז אין לו בעיה.

רביב סובל: העבודה לא מתאימה בגלל שהשכר הוא נמוך.

אבי צרפתי: בגלל שהשכר בה הוא נמוך.

אסתר דומיניסיני: עבודה מתאימה בחוק הביטוח הלאומי זאת עבודה שמתאימה למצבו הבריאותי ובעניין הזה הסייג הוא בנושא של גובה השכר.

אבי צרפתי: יש שני סעיפים בחוק הביטוח הלאומי לעניין הזה.

אבי צרפתי: יש את סעיף 176 ויש את סעיף 176א.

אבי צרפתי: שני הסעיפים האלה מתייחסים למובטלים מתחת לגיל 35 שחייבים לקבל כל עבודה, גם אם השכר בה נמוך, או למובטלים מעל לגיל 35 שלא חייבים לקבל עבודה בשכר נמוך.

אבי צרפתי: זה חל על שניהם ואנחנו רוצים להחיל את המנגנון שציינתי כרגע על שתי הקבוצות, גם על הקבוצה של הצעירים וגם על הקבוצה של אלה שהם מעל לגיל 35.

אבי צרפתי: דוגמה.

אבי צרפתי: מובטל שהיה לו שכר קודם של 5,000 שקלים, פוטר, זכאי לדמי אבטלה של 3,600 שקלים.

אבי צרפתי: אם הוא הולך לעבודה בשכר מינימום של קרוב ל-4,000 שקלים, הוא יהיה זכאי בנוסף ל-4,000 שקלים לעוד 1,651 שקלים למשך ארבעה חודשים.

אבי צרפתי: זאת ההשלמה שהוא יקבל לשכרו בנוסף לשכרו.

חיים כץ: אם היינו עושים היום רק את זה, היינו אומרים דיינו.

חיים כץ: מאחר שצריך לנסח את זה, אנחנו נעצור כאן את הדיון.

חיים כץ: אתם תשבו עם היועצים המשפטיים שלכם ושל הוועדה ונביא את זה מחר להצבעה.

חיים כץ: אותו הדבר אנחנו אומרים לגבי השכר הגבוה.

אבי צרפתי: כן, אותו מנגנון בדיוק.

חיים כץ: אותו מנגנון לשכר הגבוה.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: מחר נזמן אתכם לישיבה נוספת.