הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החינוך לדיון בפרק י"ד רשות השידור בהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית, כנסת 18, פרוטוקול מספר 2, 2009-07-06 13:30

אופיר אקוניס: אנו מחדשים את הדיון בנושא רשות השידור.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אורלב יחליף אותי בשעה 14:00 כאשר אלך לישיבת סיעת הליכוד והדיון יימשך עד בערך 14:30.

אופיר אקוניס: אני מציע שנתכנס כאן שוב בשעה 16:00.

אופיר אקוניס: זה דיון בחוק ההסדרים ומותר לנו להמשיך לדון גם בזמן המליאה.

אופיר אקוניס: דרך אגב, יכולתי לקיים את הדיון באופן רצוף ואת הדיון על החשמל לקיים בלילה, אבל הקטיעה של הדיון על רשות השידור עד שעה 13:30 היתה בשל בקשת חבר הכנסת אורלב שהתחייב לצאת למקום כלשהו, על אף שבסופו של דבר לא יצא לשם.

אופיר אקוניס: זאת המציאות.

אופיר אקוניס: אנחנו ממשכים בדיון.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת רונית תירוש וחבר הכנסת מסעוד גנאים נרשמו לזכות דיבור, אבל הם לא נמצאים כאן כעת.

עמיר פרץ: על מה הוויכוח?

אופיר אקוניס: עכשיו הוויכוח – למעשה לא ויכוח אלא דיון מעמיק – הוא על הצעה בחוק ההסדרים לקיים קופה נפרדת להפקות של יצירה מקורית מתוך התקציב של רשות השידור.

אופיר אקוניס: אנחנו בעיצומו של הדיון.

עמיר פרץ: אולי אפשר לחדד את המחלוקות.

עמיר פרץ: בואו נדבר על מה שנקרא השורה התחתונה.

אופיר אקוניס: אקרא קודם את סדר הנרשמים בבקשה לזכות דיבור.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת רונית תירוש שנרשמה, לא נמצאת.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מסעוד גנאים שנרשם, לא נמצא.

אופיר אקוניס: המשך סדר הדוברים הוא כדלקמן: מר אחיה גינוסר, גברת דבורה קמחי, מר רני בלייר, עו"ד אמיר רוזנברג וגברת מיטל בשרי.

אופיר אקוניס: מה עם מר שמעון וילנאי?

לאה ורון: הוא יצא מן הבניין וביקש סליחה.

אופיר אקוניס: וחבר הכנסת פרץ כמובן.

אופיר אקוניס: חברי הכנסת תמיד בזכות דיבור.

עמיר פרץ: אפשר לשמוע את השורה התחתונה, מה לפי דעתכם ולפי דעת משרד האוצר תהיה סך ההכנסה של רשות השידור?

עמיר פרץ: מה אתם צופים שיהיה אחרי שתסיימו את כל ההליך ותתקצבו את תוכנית ההבראה או איך שאתם מכנים אותה?

עמיר פרץ: נאמר שאנו נמצאים בשלב שאחרי.

עמיר פרץ: אתם מדברים על אחוז קבוע מתוך תקציב רשות השידור שיופרש לטובת הפקות המקור.

עמיר פרץ: הרי החשש שלנו, שבסוף ייצא שכרנו בהפסדנו.

עמיר פרץ: אנחנו מעוניינים מאוד ללכת בכיוון שאתם מכוונים אליו, לקבוע סכום קבוע להפקות מקור.

עמיר פרץ: אתם טוענים שהיום רשות השידור לא עומדת במחויבויות שלה.

עמיר פרץ: אבל אנו חוששים שזאת הנקודה הארכימדית שתמוטט את רשות השידור ובסוף לא יהיה כלום, לא זה ולא זה.

עמיר פרץ: אנחנו רוצים להיות בטוחים שלא נקפוץ ביחד בצעדים מאוד-מאוד גאים ישר לתהום.

עמיר פרץ: את זה אנחנו מנסים למנוע.

עמיר פרץ: נודה לכם או תוכלו להציג בפנינו כמה נתונים.

אופיר אקוניס: אמרת בשפה ציורית יפה מאוד את מה שאמרתי בתחילת הדיון: לא יקום ולא יהיה! לא תהיה סגירה של רשות השידור.

אופיר אקוניס: זה לא יהיה, פשוט לא.

אופיר אקוניס: כל הרעיון הזה שמדברים בו, לסגור את רשות השידור ולהפעיל אותה מחדש – אם רשות השידור תיסגר היא לא תקום שוב לעולם.

אופיר אקוניס: זה לא יקרה מכיוון שרשות השידור לא תיסגר.

אופיר אקוניס: אז נעשה רפורמה, נקיים דיונים מעמיקים ברפורמה ככל שצריך ביחד עם המנכ"ל ועם משרדי הממשלה ואתך, חבר הכנסת עמיר פרץ, ואתנו, אבל הדבר הזה פשוט לא יהיה.

אופיר אקוניס: נעשה הכול כדי שהוא לא יהיה.

מטי גרינברג: ולא לשכוח את העובדים.

אופיר אקוניס: בוודאי.

אופיר אקוניס: אי סגירת רשות השידור – בראש ובראשונה זה העובדים.

משה דנון: חשוב שהערוץ לא ייסגר ושיהיו עובדים אבל התוכן לא רלוונטי ...

משה דנון: כלומר, הערוץ יכול להמשיך לפעול עוד 10 שנים אבל שלא יהיה בו תוכן ... 700 מיליון שקל מופנים ליחידה כזאת.

משה דנון: זה כסף שתמיד הולך לשם.

אופיר אקוניס: וגם שיהיה ברשות השידור מקום נרחב ליצירה הישראלית המקורית שאנחנו בעדה, שלא יהיו כאן אי-הבנות.

משה דנון: זה צריך להיעשות ביחד איתה.

אופיר אקוניס: נכון, מאה אחוז, אנחנו בעד.

אופיר אקוניס: שמעת את חברי הוועדה וגם את מה שאני אמרתי בהתחלה.

אופיר אקוניס: גם בדיון הראשון על רשות השידור שמעת.

אופיר אקוניס: השר לא יוכל להגיע?

אלברט סחרוביץ: אלה שביקשו ממנו להגיע גם לא הטריחו את עצמם להגיע, ואפילו לא שלחו שליחים במקומם.

אלברט סחרוביץ: השר לא יכול להגיע, אבל יושב כאן נציגו הבכיר.

אלברט סחרוביץ: אם יורשה לי, ארצה לומר דבר מה בהמשך.

אופיר אקוניס: אין ספק שיורשה לך כי אתה הרי אומר מה שהשר חושב.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר אחיה גינוסר, יושב-ראש אגודת העיתונאים, בבקשה.

אחיה גינוסר: שמחתי לשמוע כאן את דברי חברי הכנסת, שאומרים פחות או יותר מה שרציתי לומר במילים אחרות.

אחיה גינוסר: אני רוצה להרחיב נקודה אחת בנושא הרפורמה.

אחיה גינוסר: נמצאנו עד לפני שבועיים-שלושה בדיונים בנושא הרפורמה עד שקיבלנו מכתב מפתיע מסגן הממונה על השכר, שבעצם הדיונים נפסקו.

אחיה גינוסר: אינני יודע מדוע.

אחיה גינוסר: כתבתי מכתב תשובה ואמרתי שאין לי מושג מדוע הופסקו הדיונים.

אחיה גינוסר: אני שמח לשמוע שחברי הכנסת שמים את האצבע על הנקודה הזאת.

אחיה גינוסר: המצב של רשות השידור כפי שהוא היום, עם מיעוט ההפקות – ובהחלט אפשר לומר שיש מיעוט הפקות, ולא משנה אם חיצוניות או פנימיות, מיעוט מוחלט של הפקות – נובע ממצבה הכלכלי, נקודה.

אחיה גינוסר: כל סכום כסף שייקבע כאן בוועדה שצריך להיות משולם להפקות, ולא משנה לאן, אפילו להגיד באופן כללי "הפקות", בלי קשר לחיצוניות או לפנימיות, אם הרשות לא יכולה לעמוד בו יש לו רק משמעות אחת – שהיא לא יכולה לעמוד בו.

אחיה גינוסר: אם היא לא יכולה לעמוד בו, הפרשנות היא שרשות השידור מתמוטטת או שלא יהיו הפקות, כלומר אלה יהיו סתם מילים אך לא יהיה שום ביצוע.

אחיה גינוסר: אני מבין שחברי הכנסת שמו לב לעניין הזה וערים לו.

אחיה גינוסר: העניין הזה קריטי.

אחיה גינוסר: נאמר כאן על-ידי נציג משרד האוצר שהמכתב נשלח בגלל אי-התקדמות המשא ומתן עם האיגודים המקצועיים.

אחיה גינוסר: אני רוצה לתקן את האמירה הזאת ולהציג את הדברים מן הצד שלנו.

אחיה גינוסר: האיגודים המקצועיים, ההסתדרות בראש ובראשונה ואגודת העיתונאים שמייצגת את מרבית עובדי רשות השידור, הראו את רצינותם ואת כוונתם לקדם את הרפורמה הזאת בכך שהסכימו להסכם הפרישה, משמע: פיטורים של 40% מעובדי המוסד.

אחיה גינוסר: זה חסר תקדים.

אחיה גינוסר: במשק לא היו הסכמים כאלה.

אחיה גינוסר: האם האיגודים האלה צריכים להראות עוד רצינות?

אחיה גינוסר: מה עוד הם צריכים להראות כדי שיבינו שהם הלכו בשיא הרצינות ובשיא הכוונה לקדם את המהלך הזה?

אחיה גינוסר: לבוא אלינו היום ולהטיל את האחריות לפתחנו ולומר שבגללנו לא תהיה רפורמה, זה שערורייה, שלא לומר – ואני מוכרח להשתמש במילה בוטה – שזה שקר.

אחיה גינוסר: אחרי שהסכמנו להסכם הפרישה, שהוא בשר מבשרנו, האם משרד האוצר מתכוון שמעכשיו הוא יכתיב את שאר ההסכם ואנחנו נאמר על הכול כן, הוא שהוא מתכוון לנהל משא ומתן?

אופיר אקוניס: מר ערן פולק נמצא כאן?

אופיר אקוניס: אני רוצה לשמוע את העמדה המעודכנת ביותר.

אופיר אקוניס: מר ערן פולק לא היה בישיבה הקודמת.

אופיר אקוניס: אני סומך כמובן על מר אורי ישראלי, אבל אני רוצה לשמוע את מר ערן פולק ואת עמדתו לגבי הרפורמה, המשא ומתן, הדיון, השיחות והכול.

מטי גרינברג: אין משא ומתן.

אופיר אקוניס: תיכף נשמע.

אחיה גינוסר: גם אם הצעת החוק הזאת של משרד האוצר לא תתקבל, אנחנו עדיין נמצאים.

אחיה גינוסר: למיטב זכרוני והבנתי, חוק רשות השידור שתוקן בחוק ההסדרים בשנת 2005, קובע שמשנת 2010 אחוז מסוים מהכנסות הטלוויזיה צריך ללכת להפקות מקור חיצוניות.

אחיה גינוסר: אמרה היועצת המשפטית של הוועדה שהשר יכול להפעיל את סמכותו ולשנות את האחוז הזה.

אחיה גינוסר: למיטב זכרוני, הסמכות הזאת נמצאת בידי השר רק עד שנת 2010.

אתי בנדלר: נכון.

אתי בנדלר: לא כולל.

אחיה גינוסר: אני מבקש מחברי הוועדה לשים לכך לב, שלא יווצר מצב שב-2010 - - -

אתי בנדלר: זה בהתאם למצב החוקי הקיים ולא בהתאם לתיקון המוצע.

אתי בנדלר: משנת 2006 לשר היתה סמכות להפחית את שיעור ההפקות המקומיות הקנויות.

אתי בנדלר: לא היתה תקרה או רצפה לשיעור שהוא רשאי לקבוע.

אתי בנדלר: ככל שנאמר לי, בשנת 2009 השר עשה שימוש בסמכותו ואכן הפחית את רמת המחויבויות להפקות מקור קנויות.

אתי בנדלר: קיבלתי טיוטת מכתב אך לא קיבלתי את המכתב החתום, אבל נציגו אומר שאכן כך, השר התיר את ההפחתה.

אתי בנדלר: בהתאם למוצע, לשר תהיה סמכות לעשות שימוש בשיקול דעתו ולהפחית את רמת המחויבויות להוצאה להפקות מקומיות קנויות, קודם כול רק בשיעורים הקבועים בהצעת החוק, ודבר שני, רק לאחר שנוכח שאכן יש התקדמות בתוכנית ביצוע הרפורמה.

אתי בנדלר: זאת אומרת שאם אין התקדמות בביצוע הרפורמה, אין לו סמכות וחובה על רשות השידור להוציא את כל הכסף שננקב בחוק, כלומר 36% אם אינני טועה, ולצורך זה מוקם החשבון הנפרד.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: מר גינוסר, סיימת?

אופיר אקוניס: אם כך נעבור למר ירמי קדושי מ"הפקות המזרח", בבקשה.

ירמיהו קדושי: אציג את עצמי.

ירמיהו קדושי: ביחד עם מר ימין מסיקה אנחנו פועלים כבר כמה שנים בקרב השכונות ומפיקים סרטים באופן עצמאי ללא תמיכה של הממסד התרבותי בישראל, ללא תמיכה של הקרנות, ללא תמיכה של אף אחד, הכול בכסף פרטי.

ירמיהו קדושי: חשוב לציין שיש אמנים רבים וקהל גדול מאוד שמעוניינים בפעילות התרבותית הזאת.

אופיר אקוניס: אתם פונים לקרנות ומקבלים סירוב?

אופיר אקוניס: פניתם בכלל לקרנות הסיוע?

ירמיהו קדושי: פנינו כמה פעמים לקרנות.

ירמיהו קדושי: יש שם קבוצה של "לקטורים" שכל שמעניין אותם זה לטפל במין תרבות שהם פיתחו לעצמם, או לקדם קבוצה מסוימת מבין היוצרים שרק היא מקבלת את כספי הציבור הללו.

ירמיהו קדושי: זה פשוט גרוע.

אופיר אקוניס: כלומר סוג של מועדון סגור.

ירמיהו קדושי: יש כמה מפיקים שזוכים מן ההפקר הזה.

ירמיהו קדושי: זה המצב במדינת ישראל, וחבל מאוד שזה כך.

אתי בנדלר: זה לא מן ההפקר.

אופיר אקוניס: זוכים, אבל לא מן ההפקר.

עמיר פרץ: מקבלים נתח מן העוגה.

ירמיהו קדושי: הכי מעצבן, שהכסף שמיועד על-פי החוק להפקות מקור מושקע אך ורק בתנאי שאתה בא עם איזו קרן.

ירמיהו קדושי: אם אתה בא עם איזה גוף פרטי אף אחד לא מסתכל עליך, אבל אם המדינה תומכת – מסתכלים עליך.

עמיר פרץ: ההפקות שלכם שודרו?

ירמיהו קדושי: ההפקות שלנו שודרו ב"יס" כהפקת רכש, שודרו פעם אחת בערוץ 10 והבנתי שהפסיקו את השידורים שלנו מתישהו כי - - -

עמיר פרץ: כאשר שוללים את בקשתכם, אומרים לכם גם את הנימוקים?

ירמיהו קדושי: בדרך כלל אומרים שאין לזה מקום, ואין זה, ואין זה.

ירמיהו קדושי: הדעה שלי, יש כאן הרבה אמנים ומפיקים שרוצים להפיק דברים מוכנים, כלומר לבוא עם סרט מוכן.

ירמיהו קדושי: כאשר אתה בא אל הקרנות עם רעיון כתוב, עם תסריט, בדרך כלל או שגונבים לך את הרעיון ונותנים את זה למפיק אחר, או שפשוט לא מפיקים את הסרט ומסרבים.

ירמיהו קדושי: אנחנו באים עם הפקה מוכנה שמומנה על-ידי משקיעים פרטיים, ואז אומרים לנו: הפקה מוכנה זה רכש, וברכש נותנים ממש כמה גרושים, זורקים כמה עצמות קטנות, למשל 1,000 דולר ל-3 שנים.

אופיר אקוניס: אף פעם לא קיבלתם סיוע?

ירמיהו קדושי: אף פעם לא.

ירמיהו קדושי: קיבלנו פעם אחת סיוע מ"קרן הקולנוע הישראלי" להפקה מוגמרת, כאשר קיבלנו השלמת הפקה בכדי להכניס את זה לקולנוע.

עמיר פרץ: השאלה אחרת.

עמיר פרץ: האם ידוע לך שבאחרים נוהגים אחרת?

עמיר פרץ: יש במאים אחרים או מפיקים אחרים שמקבלים סיוע בתהליך ההפקה, או נוהגים בכולם בשוויון?

ירמיהו קדושי: הבעיה היא זאת, שיש שם קבוצה של "לקטורים" שיש להם דעה.

עמיר פרץ: עזוב דעה.

עמיר פרץ: תאמר לנו את העובדות.

עמיר פרץ: מה משנה דעה?

עמיר פרץ: האם אתה מכיר מקרים שבהם במאי, מפיק, יזם או יוצר קיבל סיוע בתהליך ולכן היתה לו האפשרות לסיים את הסרט, בעוד שאתה נדרש להביא חומרים מוגמרים?

עמיר פרץ: האם היה מקרה כזה?

אופיר אקוניס: אני יכול לפשט את דבריו של חבר הכנסת פרץ ולהצטרף אליהם.

אופיר אקוניס: אתה אומר שרק מילייה מסוים מקבל את התמיכה.

אופיר אקוניס: נכון?

ירמיהו קדושי: כן.

אופיר אקוניס: זאת גם דעתי.

עמיר פרץ: הוא צריך להציג לנו דוגמה, לא בשמות.

אופיר אקוניס: הוא אומר שהוא תמיד מקבל תשובות שליליות.

עמיר פרץ: השאלה אם המפיקים האחרים מקבלים גם כן תשובות שליליות כאשר הם מגישים בקשה בתהליך.

ירמיהו קדושי: אין כאן גיוון תרבותי.

ירמיהו קדושי: יש קבוצה מסוימת שמקבלת תקציבים.

ירמיהו קדושי: אבל העניין כאן מורכב יותר.

ירמיהו קדושי: אני מוחה ולא מבין, כאשר בא אדם עם כסף פרטי ויש מאחוריו משקיעים פרטיים שמוכנים לתמוך, למה שהמדינה לא תסייע לו?

עמיר פרץ: בוועדה הזאת עושים דברים נהדרים.

עמיר פרץ: בזמן האחרון חוקקנו כמה חוקים בהנהגת היושב-ראש גם בנושא זכיינים חדשים בשידורי הטלוויזיה וזכיינים חדשים בחשמל.

עמיר פרץ: יש כלל, שנותנים יתרון לזכיין החדש, נותנים לו עדיפות כדי שיצליח להיכנס לשוק.

עמיר פרץ: אני מניח שהיושב-ראש יוביל לכך שאתה, כביכול כזכיין חדש, תקבל עדיפות כדי שייתנו לך הזדמנות להיכנס לשוק.

עמיר פרץ: זה יהיה שווה במידה מסוימת לתפיסה שנוהגים בתחומים אחרים, וכך צריך לנהוג כלפיך.

עמיר פרץ: כמובן שאם אף אחד לא ירצה לראות את הסרטים שהפקת אז כנראה שהחומר שלך לא טוב, אבל אם יתנו לך הזדמנות ותהיה שם ויראו את הסרטים שלך, זה בסדר.

ירמיהו קדושי: העניין אחר.

ירמיהו קדושי: החומרים שאנו מפיקים דווקא רצויים על-ידי קהל גדול, קהל שאוהב אותם.

עמיר פרץ: אני מקווה שתצליח להוכיח את זה.

ירמיהו קדושי: יש הוכחות.

ירמיהו קדושי: עובדה שב-VOD הסרטים עובדים היטב, בסלולר ובמקומות אחרים הם עובדים היטב, ועבדו גם בהתחלה היטב ולא היתה בעיה.

ירמיהו קדושי: יש להם ביקוש בקלטות וידיאו ובדיסקים ורואים שהקהל אוהב את הסרטים.

ירמיהו קדושי: אבל יש כאן קבוצה קטנה שמנותקת מן הקהל שיושב בפריפריה.

אופיר אקוניס: האם אתה בעצם מציג את הבעיה שבשנות השמונים הכרנו אותה כגיטאות המוזיקליים בשידור הממלכתי, שלא היו משדרים מוזיקה מסוג מסוים ולכן מי שרצה לצרוך את המוזיקה הזאת הלך לתחנה המרכזית בתל-אביב וקנה קסטות?

אופיר אקוניס: זה מה שאתה אומר בעצם?

ירמיהו קדושי: כן, כך קורה היום בקולנוע.

אופיר אקוניס: לשמחתנו ברדיו זה כבר לא קיים.

אופיר אקוניס: המצב השתנה לחלוטין בעקבות המאבק שלכם, המוצדק דרך אגב, בשנות השמונים, וטוב עשיתם.

אופיר אקוניס: טוב מאוד שהיום הרדיו, כולל רשת ג' שמשדרת מוזיקה 24 שעות ביממה, פתוח לכל הסגנונות ורוב הזמן המוזיקה מגוונת מאוד, אפשר לשמוע גם שירים של זמרים מזרחיים וים-תיכוניים וגם שירים של שלמה ארצי וחווה אלברשטיין.

אופיר אקוניס: עלינו לברך את רשת ג'.

אופיר אקוניס: יש תחנות אחרות שבהן הגיוון קטן יותר, ולא ננקוב בשמן.

ירמיהו קדושי: נכון.

ירמיהו קדושי: אני סבור שאם יתנו לכלכלה החופשית, לשוק החופשי לפעול ויהיה כאן ריבוי ערוצים, הקהל בסופו של דבר יבחר מה לצרוך ולא יהיו גיטאות כאלה.

אופיר אקוניס: זה דיון נפרד.

אופיר אקוניס: אגב, מה שאתה מעלה כאן הוא דיון תרבותי.

אופיר אקוניס: כל הדיון כאן הוא תרבותי מאוד, אבל הסוגייה שאתה מציג, חשוב מאוד שעלתה לשולחן הזה.

אופיר אקוניס: אני מכיר אנשים שבאו למועצות של הקרנות הללו עם תפיסת עולם מדינית לאומית-ימנית והסרטים שלהם לא אושרו, לעומת אחרים שבאו עם תפיסת עולם, חבר הכנסת פרץ, שאפילו אתה ימני לעומתה וקיבלו אישור ובאותם סרטים צה"ל הוצג כצבא קלגסי וכובש, בזמן שהסרטים הלאומיים נפסלו אולי כי נתנו תמיכה לצבא או למדינה, חלילה ...

אופיר אקוניס: אני אומר את זה כמובן בלשון סגי נהור.

ירמיהו קדושי: נכון, כך קרה לנו ב"קרן החדשה".

חיים אורון: העובדה שאף אחד לא מגיב אין משמעה שאלו אמירות מוחלטות.

אופיר אקוניס: זה בדיוק כך, חבר הכנסת אורון.

רני בלייר: אנחנו בוחרים לא להגיב כרגע.

חיים אורון: אני מציע שנחזור לדיון שלנו כי יש היום גם בוועדות אחרות עוד 4 דיונים על תקציבים אחרים שדאגתם שכולם יעברו עד מחר.

אופיר אקוניס: אחר-כך אומרים שחברי הכנסת אינם חרוצים ...

ירמיהו קדושי: ערוץ 1 במשך שנים מתעלם מקבוצות גדולות מאוד באוכלוסייה הישראלית.

ירמיהו קדושי: זה אחת הבעיות היסודיות של רשות השידור, שהיא לא נותנת ביטוי לכל רבדי האוכלוסייה במדינת ישראל.

ירמיהו קדושי: צריך שיהיה גיוון תרבותי ברשות השידור, ולא רק נושאים של ערבים ויהודים, עם כל הכבוד להם, או נושאים של דתיים וחילוניים, עם כל הכבוד להם.

ירמיהו קדושי: מעבר לכך יש עוד נושאים רבים אחרים שצריך להראות ולשדר.

ירמיהו קדושי: מצד שני, מדברים על בעיה תקציבית, שאין כסף.

ירמיהו קדושי: אני פונה כאן גם למר שקלאר ולכל מיני חבר'ה: יש סרטים מוכנים, הפקות מוכנות שהופקו על-ידי משקיעים פרטיים, והמון משקיעים פרטיים מוכנים להשקיע בענף הקולנוע והטלוויזיה.

ירמיהו קדושי: למה לא תיקנו סרטים מוכנים?

ירמיהו קדושי: כשאני מדבר על הפקות של סרטים מוכנים, שתהיה ועדה שתבדוק הפקות מוכנות לכל דבר, כלומר סרטים גמורים ומוכנים לשידור, ותרכוש אותם במחירים כפי שמשקיעים בהפקות מקור.

ירמיהו קדושי: זה יעודד משקיעים רבים להיכנס לענף הזה ולתרום כספיהם בענף הזה.

ירמיהו קדושי: לא צריך לפנות כל הזמן למשרד האוצר ולבכות שאין כסף, כי יש כסף בשוק, אבל פשוט לא משתמשים בו בצורה הראויה.

ירמיהו קדושי: דבר כזה יפתור לנו כמה בעיות.

ירמיהו קדושי: ברגע שידברו אל אותה אוכלוסייה אז גם כל הבעיה שעליה דיברנו בדיון הקודם, של גביית כסף, תיפתר מאליה.

ירמיהו קדושי: ברגע שהציבור יבין שהוא משלם על משהו שהוא צורך ואוהב אז הוא ישלם את הכסף.

ירמיהו קדושי: כפי שאנשים משלמים כסף עבור קולנוע, סלולר ו-VOD הם ישלמו את הכסף הזה.

עמיר פרץ: שמעת אותנו.

עמיר פרץ: עכשיו צריך למצוא את הדרך החוקית לממש את זה.

ירמיהו קדושי: אני בעד שישקיעו את הכסף בקרן וינהלו את זה בצורה נכונה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת פרץ, אני מציע לראות כיצד התופעה שמר ירמי קדושי מדבר עליה, של גיטאות למוזיקה המזרחית ברדיו הישראלי, פגה מן העולם לשמחת כולם.

אופיר אקוניס: היום יש מי שטוענים שהמצב כבר הפוך.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת רונית תירוש, התחיל כאן דיון מרתק על נושא שהעלה מר ירמי קדושי מ"הפקות המזרח".

אופיר אקוניס: זה דיון תרבותי שנשמח בוודאי לשמוע תגובות עליו.

רונית תירוש: הגיטאות הללו נשארו, רק בצורה אחרת.

אופיר אקוניס: לא נכון.

אופיר אקוניס: ברדיו, לא.

אופיר אקוניס: אני חולק על כך.

אופיר אקוניס: שיבחתי את רשת ג' על מגוון המוזיקה שהיא משדרת.

עמיר פרץ: היושב-ראש אמר שזה שונה ברדיו ובטלוויזיה כי בטלוויזיה עדיין יש נישות כאלה.

אופיר אקוניס: נכון.

אופיר אקוניס: מר קדושי אומר שתופעת הקסטות שהיתה בשנות השמונים, כאשר לא היה ביטוי ברדיו למוזיקה המזרחית, שבינתיים התפוגגה מן העולם, הרבה מאוד בזכות המעבר של רשת ג' למוזיקה ישראלית, אבל לא רק, אלא גם כניסה של תחנות נוספות, שהתופעה הזאת קיימת עדיין בטלוויזיה.

אופיר אקוניס: אגב, חבר הכנסת פרץ, זה דוגמה גם לתחרות חופשית מכיוון שעכשיו יש כבר תחנות שמשדרות רק את המוזיקה הזאת, למשל "רדיו לב המדינה" שהוא תחנה פרטית.

אופיר אקוניס: אבל זה דיון עקרוני שאפשר לדון עליו במשך חודשים.

רונית תירוש: תוֹדֶה שזה מרומם את הרוח.

אופיר אקוניס: זה טוב מאוד.

אופיר אקוניס: שיבחתי את התופעה הזאת.

אופיר אקוניס: תודה לך.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לגברת דבורה קמחי, היועצת המשפטית של "ישראל 10", בבקשה.

דבורה קמחי: מר אחיה גינוסר דיבר על מיעוט ההפקות ברשות השידור.

דבורה קמחי: אני רוצה לומר שבשל כך, כפי הנראה, מאז הקמת ערוץ 10 נושאים בעצם הערוצים המסחריים בכל הנטל כמעט של השידור הציבורי בישראל.

דבורה קמחי: רק לידיעה, החובות הציבוריים החלים על ערוץ 10 היום גבוהים בהרבה מאלו החלים על רשות השידור.

דבורה קמחי: יותר מכך, אילו היו חלים עלינו חובות זהים לאלה של רשות השידור לא היה ערוץ 10 נמצא בסכנת סגירה היום שכן הוא עמד בהם מעל ומעבר.

דבורה קמחי: יחד עם זה, אנו סבורים שהשידור הציבורי חשוב בהחלט וצריך להיות חלק משמעותי בתפריט שנותנים לציבור.

דבורה קמחי: הוא גם מפרנס מאות משפחות.

דבורה קמחי: אנו קוראים לכולם לעזור בחיזוקו וביסוסו ולאפשר לו לקחת חלק במטלות הציבוריות שמוטלות היום על שוק הטלוויזיה בישראל.

דבורה קמחי: בכך אולי הוא יעזור להבראה ושיקום של ערוצים אחרים שפועלים בשוק.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור למר רני בלייר, יושב-ראש איגוד הבמאים, בבקשה.

רני בלייר: במסגרת היותנו אחראים על הפקת המקור והיצירה המקורית בארץ, נחלק לכם תמונה.

רני בלייר: התמונה הזאת היא אנדרטה של מיכה אולמן, פסל חשוב מאוד, בכיכר בבל בברלין, שמתעדת או מזכירה את שריפת הספרים היהודיים והאינטלקטואליים בתקופת הרייך הגרמני, ב-10 במאי 1939.

רני בלייר: גדולתה של יצירת אמנות מקורית היא לא רק תיעוד העבר אלא התרעה כלפי העתיד.

רני בלייר: מה שאתם רואים בבור של 5 מטרים רבועים הזה הוא אור עם ספרייה לבנה ריקה מספרים.

רני בלייר: מבחינתנו כך תיראה התרבות הישראלית בעוד 10 או 15 שנים אם לא נעשה משהו דחוף, נאסוף כולנו כוחות, הגופים המסחריים והציבוריים, כדי לתת תוכן לכל מה שאנו מדברים עליו.

רני בלייר: יש לי איזו תחושה כל הזמן שאנחנו מתעסקים באגרול ולא מתעסקים במילוי שלו.

רני בלייר: מדברים על הכול, פרט לדבר אחד – שאין ערך למה שאנו רואים על המסך, לא בערוץ המסחרי ולא בערוץ הציבורי.

רני בלייר: אתם יכולים לדבר כאן עוד 5 שנים ברצף.

עמיר פרץ: לא הוגן מה שאתה אומר.

עמיר פרץ: לא נכחתי בכל הדיונים, אבל במשך כל הדיונים כאן התמקדו במהות.

עמיר פרץ: יש כאן הערכה רבה למה שאתם עושים.

עמיר פרץ: יש כאן רצון רב מאוד שהנתחים הנדרשים להפקות מקור מסוגה עלית, מסוגה כזאת או סוגה אחרת אכן יינתנו.

עמיר פרץ: אי אפשר לבוא בתלונות שוב אחרי שהכנסת עברה כבר את ההליך ובחרה לעשות צעדים חוקתיים ולא נותנת את זה רק בידי השוק החופשי.

עמיר פרץ: מגיע לחברי הכנסת ולוועדה קרדיט על כך.

עמיר פרץ: אי אפשר כל הזמן לצייר אותנו כטכנוקרטים ולתת לכם בלעדיות על התרבות.

רני בלייר: לא, חס וחלילה.

עמיר פרץ: עם כל הכבוד, מי שקובע את הדמות של מדינת ישראל זה אנחנו.

עמיר פרץ: אנחנו משתדלים מאוד גם להיות טכנוקרטים, כי אין ברירה, אבל בואו לא נחלק את העולם לשניים.

עמיר פרץ: אתה יודע שאני בעדכם, אבל ...

רני בלייר: אציג לך את הדברים מן הצד שלי כיוצר.

רני בלייר: כנציג יוצרים אני כבר 7 חודשים נמצא במאבק מטורף כדי להשיג יצירה מקורית בארץ ישראל.

רני בלייר: אינני יודע כמה מכם יודעים על המאבק הזה.

רני בלייר: מדובר בקרוב ל-4,000 עובדים, שמתוכם 2,000 לא עבדו השנה וזה כי ברשות השידור לא מוציאים כסף להפקות מקור, כי בערוצים המסחריים לא עומדים במחויבויות להפקות מקור, כי החליטו איכשהו שכל הקשור לסוגה עילית לא חשוב.

רני בלייר: על זה אנו חייבים לדבר ובזה אנחנו חייבים לפעול.

רני בלייר: זה הכול.

רני בלייר: אנחנו רוצים להתריע.

רני בלייר: זה התפקיד שלנו, להתריע.

רני בלייר: אני לא יכול לבוא לכאן כפוליטיקאי.

רני בלייר: אני בא כיוצר ומציג את הפחדים שלנו.

רני בלייר: יש אנשים אחרים שידברו על מספרים.

רני בלייר: לי חשוב המסך, ובעיקר איכות המסך הישראלי.

רני בלייר: זה הכול.

עמיר פרץ: לא את זה אתה שומע בוועדה?

רני בלייר: אני לא שומע את זה בוועדה.

רני בלייר: לא שמעתי את זה מאז הבוקר בדיון שהתקיים בוועדה.

רני בלייר: שמעתי בוועדה רק דבר אחד היום, שאם אין רפורמה אז אין כסף להפקות מקור, ואם יש כסף להפקות מקור אז אין רפורמה.

רני בלייר: הכול היה סביב השאלה אם יש רפורמה או אין רפורמה.

רונית תירוש: על זה הדיון.

עמיר פרץ: אבל זה העניין.

רני בלייר: יש כאן מחויבות ציבורית ואני רוצה להציג אותה.

רני בלייר: היא לא קשורה רק לעובדים, אלא גם לתוכן.

רני בלייר: אני רוצה שהעניין הזה יעלה על הפרק.

רני בלייר: הסעיף הזה, על 180 מיליון שקל, שאמור להגן על התוכן - - -

עמיר פרץ: מר רני בלייר, האמן לי, שכנעת אותנו כבר.

עמיר פרץ: עכשיו אתה מתחיל להיכנס כבר לשלב של יצירת היפוך בדעות.

עמיר פרץ: כאשר רוצים להגן על הרפורמה, זה לא כדי להיות טכנוקרטים.

עמיר פרץ: אם רשות השידור תתמוטט, או תהיה חייבת כסף וכל היום תתעסק בתביעות משפטיות – זה לא יעזור, לא לך ולא לאף אחד.

עמיר פרץ: אני רוצה להיות בטוח שלמשרד האוצר לא תהיה ברירה אלא לתת תקציב נוסף כלשהו כערבות לכך שה-36% אכן מועברים להפקה מקורית, אבל לא לגרום לכך שבסוף כל רשות השידור תקרוס כי זה לא יעזור, לא לך ולא לנו.

רני בלייר: אני מסכים אתך.

עמיר פרץ: לכן אנו מחדדים את העניין.

עמיר פרץ: אנחנו יכולים להגיד למשרד האוצר: אין בעיות, יש כאן סעיף שקובע הקצבת 36% להפקה המקורית, זאת סמכות השר, השר יחליט, השר יאמר.

עמיר פרץ: אתם תבואו לשר ותגידו לו: אנחנו האמנים יודעים שרשות השידור בצרות, לכן אנחנו מסכימים שהשנה במקום 36% יועברו רק 10%.

עמיר פרץ: אנחנו מכירים את התהליכים האלה, שלפעמים אין ברירה אלא להתפשר על מה שיש.

עמיר פרץ: אנחנו רוצים פעם אחת ולתמיד לנצל את נקודת הזמן הזאת, כאשר כולם כאן מעוניינים – משרד האוצר מעוניין כבר להגיע לרפורמה, העובדים מעוניינים כבר לסיים את הפרשייה, כולם מעוניינים.

עמיר פרץ: יש בעיה ופער כספי של 36%, שמגיע לסך 170 מיליון שקל, זה הסכום הסופי.

עמיר פרץ: ייתכן שבשלבי הביניים, במהלך 4 השנים הקרובות, משרד האוצר יצטרך לתת עוד 100 מיליון שקל כדי להבטיח שאתם תקבלו את 170 מיליון השקלים ומצד שני שלרשות השידור תהיה אפשרות להתקדם באופן הדרגתי כדי להצליח לעמוד במחויבויות, כך שבעוד 5 שנים אכן יהיו מסוגלים לעמוד בזה.

עמיר פרץ: זה כל מה שאנו רוצים לעשות, וזה לטובתך.

עמיר פרץ: אז אתה הופך אותי לטכנוקרט?

רני בלייר: לגמרי לא.

עמיר פרץ: אתה אחראי על התוכן יותר ממני?

רני בלייר: לא, חס וחלילה.

רונית תירוש: די לוויכוח מי הטוב ומי הרע.

רני בלייר: אין כאן טוב ורע.

רני בלייר: יש כאן מצב חירום.

עמיר פרץ: חברת הכנסת תירוש, זה לא ויכוח של מה בכך.

רונית תירוש: אמרתי שזה לא ויכוח בין טובים לרעים.

רונית תירוש: זה בדיוק מה שאתה אמרת.

עמיר פרץ: זה לא עניין של טובים ורעים, אלא שכל מי שמופיע בפני חברי הכנסת צריך לדעת גם שחברי הכנסת עוסקים במהות ולא עוסקים רק בטכנוקרטיה.

עמיר פרץ: זה הכול.

רני בלייר: אנחנו יודעים את זה.

רני בלייר: אנחנו מבקשים רק דבר אחד קטן.

רני בלייר: אני רוצה לחדד שמדובר במצב חירום.

רני בלייר: ייתכן שכל הדיונים האלה יימשכו עוד 5-6 חודשים עד ששקל אחד יזרום להפקות המקור.

רני בלייר: אנחנו נמצאים במצב כזה שאף שקל לא נכנס.

רני בלייר: אנחנו מבקשים שהוועדה תנסה למצוא דרך ביניים כך שלפחות 30-40 מיליון שקלים יעברו כבר השנה, ב-2009, ויש עוד חצי שנה, להפקות המקור.

אופיר אקוניס: כלומר אתה מאמץ את הרעיון שחבר הכנסת אורון הציג בחלק הראשון של הישיבה?

רני בלייר: ועוד איך.

רני בלייר: אנחנו תומכים בכל מה שמשרד האוצר רוצה לעשות כי הוא סוף סוף אומר: אנחנו מגינים על התרבות.

רני בלייר: נקודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: רשות הדיבור לחברת הכנסת תירוש, בבקשה.

רונית תירוש: אדבר בקצרה.

רונית תירוש: אני רוצה לחזק דברים שנאמרו קודם לכן ולומר שאני תומכת, ובמה אני תומכת.

רונית תירוש: ראשית, אני מתנגדת למינוי רואה חשבון שיעסוק במהות ויחליט האם דברים ראויים או לא ראויים.

רונית תירוש: אין זה מתפקידו.

רונית תירוש: יש לו תפקיד גם מעצם היותו רואה חשבון לעשות את העבודה של ניהול החשבונות ובקרה עליהם.

רונית תירוש: כל נושא המהות צריך לעבור למנכ"ל ולאנשי המקצוע.

רונית תירוש: זה בסיפה.

רונית תירוש: אני מתחילה מן הקל לכבד.

רונית תירוש: באשר למחויבות – ישבנו ימים ארוכים בוועדת הכלכלה בקדנציה הקודמת ודנו, לא בהקשר לרשות השידור דווקא אלא בהקשר לערוצים המסחריים, שהם לא עומדים במחויבות שלהם להפקות מקור.

רונית תירוש: שמענו גם את היוצרים ואני חייבת להגיד שהיו כאן דיונים מהותיים מאוד.

רונית תירוש: בעניין הזה אני מצטרפת בהחלט לדבריו של חבר הכנסת פרץ.

רונית תירוש: הדיון היום הוא על הרפורמה ועל הנלוות אליה.

רונית תירוש: איבדתי קצת מהתמימות שלי לחשוב שמשרד האוצר ייתן תוספת, ולכן אני אומרת שצריך לגבות את הדרישה של משרד האוצר לרפורמה, ואני מניחה שאין על כך ויכוח ויש קונצנזוס, והקונצנזוס הוא גם שקושרים את התוספת שתצטרך להינתן באופן מוגדר כסעיף תקציבי נפרד וצבוע לטובת הפקות מקור.

רונית תירוש: על אותו רואה חשבון שדיברתי עליו קודם לשים לב שהכסף הזה באמת מוצא רק לצרכים הללו.

רונית תירוש: אני מצטרפת בלב שלם להצעה שהציג חבר הכנסת אורון, שצריך לעשות מעשה כבר עכשיו, כלומר לא להמתין עד שהרפורמה תתקבל כי זה ייקח זמן, אלא לקשור בהודעת הסיכום של הוועדה שהדברים יחוברו זה לזה.

רונית תירוש: אבל עד שהם יחוברו, צריך לעשות מעשה ולתת תקציבים.

אופיר אקוניס: צריך לשמוע עוד את עמדת רשות השידור.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, גם אתה אמרת דברים שתואמים את הלך-הרוח כאן, שיש לקבל את הרפורמה ולקשור את שני הדברים יחד, את התקציב הצבוע להפקות מקור ואת קבלת הרפורמה ויחד עם זה לשמוע את זעקת היוצרים.

רונית תירוש: לא להמתין עד שכל הרפורמה תתבצע, למרות הביטחון שתתבצע, אלא לקבל את הצעת חבר הכנסת אורון ולחייב את רשות השידור להוסיף על 9 מיליון שקלים שניתנים היום, שזה סכום מגוחך לכל הדעות, ואני לא מדברת על ה-200 מיליון או 150 מיליון שקל שיתווספו עם הרפורמה.

רונית תירוש: אבל עד שזה יקרה צריך להגדיל את הסכום באופן משמעותי.

רונית תירוש: אני לא רוצה להגיד שיש להכפיל את התקציב כי כל מספר זוכה.

חיים אורון: אני זרקתי מספר יומרני יותר, 30 מיליון שקלים.

רונית תירוש: כל מספר זוכה.

רונית תירוש: צריך להכפיל לפחות את התקציב, שרשות השידור תראה כבר שהיא עושה מהלך כלשהו לקראת הסיום העתידי של הרפורמה ומיצויה.

רונית תירוש: אולי לוועדה יש כוח לפנות למשרד האוצר – אי אפשר להכריח אותו – ולדרוש שייוותר באיזה אופן על 12 מיליון מן התקציב.

זבולון אורלב: 23 מיליון שקלים עבור שני תדרים.

רונית תירוש: מאמץ משותף, עם רצון טוב ורצינות כוונות של כל השותפים יכול לעשות את שלו ולהזיז את העגלה קדימה ולהציל, לא רק את האנשים שמרוויחים את שכרם מן ההפקות.

רני בלייר: להציל את השידור הציבור, את המסך.

רונית תירוש: בדיוק, את השידור שבעיניי הוא איכותי יותר.

רונית תירוש: זה כמו שאמרנו על הטלוויזיה החינוכית שהיא נכס לציבור ומספקת תכנים שהציבור משווע אליהם היום בעידן הריאליטי בכל דבר – כאשר אתה מת מצלמים אותך וכאשר אתה יולד מצלמים אותך.

רונית תירוש: נמאס! רוצים הפקות רציניות באמת, ויש לנו יוצרים מצוינים.

רונית תירוש: אני מצטרפת לכל ההצעות שהיו ובוודאי שאתמוך בהן.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: אני מבין שמצופה ממנכ"ל רשות השידור, מר מוטי שקלאר, להתייחס להצעה של חבר הכנסת אורון.

זבולון אורלב: נתבקשת לפני ההפסקה.

מוטי שקלאר: יש כמה דברים שמהם ניתן לבנות בסיס של סכום כסף מסוים, בשיתוף פעולה עם משרד האוצר.

מוטי שקלאר: בלי משרד האוצר אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

מוטי שקלאר: ראשית, יש 20-22 מיליון שקל של דמי תדרים.

מוטי שקלאר: אני מזכיר לאנשים היושבים כאן שגם גלי צה"ל לא משלמים ונדמה לי שגם הטלוויזיה החינוכית, משרד החינוך לא משלם עבור התדרים.

מוטי שקלאר: תתקנו אותי אם אני טועה.

זבולון אורלב: האם מישהו מוסמך להגיד לוועדה האם הטלוויזיה החינוכית משלמת עבור תדרים?

אביגדור דנן: אני היועץ המשפטי של הטלוויזיה החינוכית.

אביגדור דנן: הטלוויזיה החינוכית משלמת עבור התדרים.

זבולון אורלב: זה סיבה לפטור גם אותה.

מוטי שקלאר: ראשית, יש את ה-22 מיליון שקל של דמי תדרים.

מוטי שקלאר: השנה שולמו בינתיים 5 מיליון שקלים בלבד כך שאפשר למצוא סידור גם בשנה הזאת מהסכום הקיים.

מוטי שקלאר: שנית, במקביל לחוק ההסדרים מתגלגלת הצעת חוק במסגרת התחיקה הרגילה על מחויבויות נוספות שנדרשות מרשות השידור.

מוטי שקלאר: משרד האוצר מציע בהצעת חוק ממשלתית שעברה שנשלם קרוב ל-8 מיליון שקל עבור ערוץ 33 וערוץ 1.

אתי בנדלר: אתה מדבר על דמי המעבר או דמי הגישה?

מוטי שקלאר: מה שנקרא מס carry לטובת HOT ו-YES שמשדרים את ערוץ 1 ואת ערוץ 2.

מוטי שקלאר: ברוב מדינות העולם דבר כזה לא קיים.

אתי בנדלר: זה כלול במסגרת פרק שפוצל מחוק ההסדרים.

זבולון אורלב: כשהרומאים היו בארץ, על-יד הגשרים היו גובים דמי מעבר ... מה זה?

אתי בנדלר: יש הצעת חוק של משרד האוצר שמתייחסת לנושא שידורי הטלוויזיה וכוללת רפורמה, בין היתר, בשידורי הכבלים, שאחת מהן היא להתיר לחברת הכבלים לשדר פרסומות, לחייב את ערוץ - - - ואת רשות השידור בדמי מעבר לכבלים כדי שהכבלים יוכלו לשדר חבילת חינם לצופים.

חיים אורון: בינתיים זה בוטל.

מוטי שקלאר: יש עוד כמה סעיפים שקשורים, למשל לטובת הטלוויזיה הדיגיטלית, של עוד 8-10 מיליון שקלים שנצטרך לשלם עבור דמי ההקמה דמי התדרים שנצטרך לשלם מידי שנה.

מוטי שקלאר: מגיעים כאן לסכום של 30-40 מיליון שקלים בשנת 2010.

אתי בנדלר: עכשיו אתה מדבר על ה-DTT.

אתי בנדלר: דמי הקמה אתם לא משלמים על ה-DTT.

מוטי שקלאר: משלמים על החבילה השנייה.

אתי בנדלר: יש מה שמופיע במסגרת הצעת חוק ההסדרים, התשלום לכבלים.

אתי בנדלר: זה דמי מעבר.

אתי בנדלר: יש שם גם דמי הקמה?

אתי בנדלר: אין שם דמי הקמה.

תומר קרני: יש שם תשלום על עלויות הקמה עתידיות של בעלי הרישיונות.

אורי ישראלי: עד שנת 2012 אין תשלום ולכן אין בעיה שלא תשלמו.

אורי ישראלי: זה לא רלוונטי.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, סוף-סוף רשות השידור מסתכלת לטווח ארוך, עד 2017.

עמיר פרץ: אז גם אתם באים אליה בטענות?

עמיר פרץ: ...

מוטי שקלאר: ב-2010 עלינו לשלם 30 מיליון שקל לפחות, אם לא יותר.

מוטי שקלאר: נדמה לי שמשרד האוצר לא יתכחש לכך.

מוטי שקלאר: מספיק התווכחנו בוועדת השרים לענייני חקיקה.

מוטי שקלאר: אני מזכיר לוועדה, בעוד אנו מדברים על הרפורמה, החל משנת 2010 אמורים להוריד עוד 5% מע"מ, אם לא תשנו את הצעת החוק.

חיים אורון: נשנה את הצעת החוק.

מוטי שקלאר: כדאי לזכור שגם זה מתווסף.

חיים אורון: עוד מעט תצטרך לתת לנו עודף מרוב הסכומים הללו.

חיים אורון: אז בוא ותגיד מספר.

זבולון אורלב: חברים, תאפשרו למנכ"ל רשות השידור לומר את דבריו.

זבולון אורלב: הוא יוצר סקרנות לדעת את השורה התחתונה.

מוטי שקלאר: מצחיק שאתם מעמידים אותי כאן בפינה כאשר כולם יודעים שבסוף השנה נגיע ל-50 מיליון שקל גירעון, כאשר לא אוכל לשלם בוודאות את המשכורות, לא אוכל לשלם דמי הבראה וכן הלאה.

מוטי שקלאר: לי אין בעיה ליטול את האחריות ולהגיד: אתם יודעים מה, אוסיף עוד 20 מיליון שקל לתוכן בשנה הבאה, רק תדעו מול מה זה יעמוד.

זבולון אורלב: מול מה זה יעמוד?

מוטי שקלאר: זה יעמוד מול אי-תשלום משכורות ואי-תשלום לספקים נוספים.

מוטי שקלאר: אני מוכן לא לשלם ל"בזק".

מוטי שקלאר: מישהו מוכן לתת לי פטור של 50 מיליון שקל מתשלום ל"בזק"?

מוטי שקלאר: הרי כל יסוד הרפורמה הוא לשלוח אנשים הביתה.

זבולון אורלב: חבר הכנסת אורון התכוון לשאול אותך האם בכל זאת ב-800 מיליון שקלים לא ניתן עדיין להתייעל ב-30 מיליון שקלים כדי לקדם את הפקות המקור.

מוטי שקלאר: לא ניתן.

מוטי שקלאר: אני אומר את זה ברחל בתך הקטנה.

נילי בן גיגי: אנחנו חולקים על האמירה הזאת.

זבולון אורלב: אני מבקש לשאול את משרד האוצר האם יש טעם בהידברות כלשהי כדי שמשרד האוצר יוותר על חלק כזה או אחר בדמי התדרים.

זבולון אורלב: נלחץ את רשות השידור שגם היא תתן משהו מחלקה כדי להגיע ל-30 מיליון שקל עבור שידורי תוכן.

זבולון אורלב: אתם תתנו 20 מיליון שקל, הם יתנו 10 מיליון שקל.

מוטי שקלאר: 10 מיליון שקל אנחנו נותנים בכל מקרה.

זבולון אורלב: מדובר עכשיו על קרן נוספת של 30 מיליון שקל, כפי שהציע חבר הכנסת אורון.

עמיר פרץ: חסר עוד 20 מיליון שקל.

עמיר פרץ: רשות השידור נותנת 10 מיליון שקל.

עמיר פרץ: שהיא תתן עוד 10 מיליון שקל, שמשרד האוצר יעשה מאמץ ונגמור עניין.

זבולון אורלב: באיזה צד אתה?

עמיר פרץ: אני בצד שרוצה לצאת עם החלטה.

זבולון אורלב: מר אורי ישראלי, יש על מה לדבר?

אורי ישראלי: אגרת התדרים זה סכום שמשולם על-ידי כל הגופים במשק, למעט ההסתייגות שקיימת היום בחקיקה לגבי גופי הביטחון.

אורי ישראלי: לכן אי אפשר לתת כאן הקלות כלשהן דווקא לרשות השידור, כפי שאי אפשר לתת לה הקלות בתשלום מס הכנסה או בתשלומי חובה אחרים שמשולמים לאוצר המדינה על-ידי גופים אחרים.

מוטי שקלאר: משרד האוצר שיודע להוריד תמלוגים, משרד האוצר שיודע לתת הקלות לערוץ 2 - - - אני רואה את השוויוניות הזאת.

זבולון אורלב: מר שקלאר, אתה רוצה שאקרא לך לסדר?

אורי ישראלי: ההצעה כפי שהוגשה היום מגלמת הטבות משמעותיות מאוד לרשות השידור, בהיבט של סכום הכסף שהיא צריכה להשקיע.

אורי ישראלי: הגענו לסיכום ביחד עם רשות השידור ואני מתפלא מאוד שעכשיו אתם נסוגים מן ההסכמה הזאת.

אורי ישראלי: היתה גם הסכמה אתכם בכתב לגבי ההצעה הנוכחית, לגבי הפחתות של הכסף שמופיעות בה.

אורי ישראלי: היתה הסכמה עם רשות השידור.

אורי ישראלי: סכומי הכסף שמדוברים כאן מופיעים בתוכנית העסקית של הרפורמה.

מוטי שקלאר: רק כאשר יש רפורמה.

גדי בן יצחק: מי כתב שאין רפורמה?

מוטי שקלאר: אם תהיה רפורמה אז קח את ה-70 מיליון שקל כפי שהם.

מוטי שקלאר: אל תוותר לי על דמי תדרים.

אורי ישראלי: ההצעה הזאת סוכמה אחד לאחד ביחד אתכם, גם לגבי המנגנון וגם לגבי סכומי הכסף מתוך מטרה, וגם מתוך הבנה שלכם שהמטרה של רשות השידור להשקיע בתכנים ישראלים.

אורי ישראלי: הפתרון המוצע לבעיות הללו, לפטור את רשות השידור מתשלומי חובה שמשולמים על-ידי כל הגופים במשק, הוא פתרון לא נכון.

עמיר פרץ: מה הצעתך כרגע?

חיים אורון: הדיון התחיל, ולא היום, מהצעה להקמת קרן מיוחדת.

חיים אורון: מר אורי ישראלי, אתה יודע שמשרד האוצר רוצה תמיד לקבל את ה-100% ובסוף יוצא עם כלום.

חיים אורון: נדמה לי שנוצרה הסכמה בוועדה לקבל את הרעיון של הקמת הקרן, מותנה בכניסה לרפורמה, עם סעיף התניה.

חיים אורון: זה אומר שככל שמהר יותר תתקבל הרפורמה כך יהיה לך את מה שאתה רוצה כי אנו תומכים בקרן ליצירה מקורית.

זבולון אורלב: אנחנו תומכים גם ברפורמה.

חיים אורון: מצד שני, עדיין הרפורמה לא קיימת.

חיים אורון: ומצד שלישי, אם לא ניצור כאן איזה גישור, ב"דיל" הזה שאתה רוצה אותו מאוד, הם יימצאו בחוץ.

חיים אורון: הדרך היחידה שלנו להיות הגורם המגשר בין שלושת האינטרסים הללו הוא ליצור קרן.

חיים אורון: הצעתי שיהיו בה 30 מיליון שקל.

חיים אורון: אני מוכן להגיד יותר מזה: אם הרפורמה תיכנס לתוקף בתוך 3 חודשים יהיה רק שליש מה-30 מיליון שקל.

חיים אורון: אם הרפורמה תידחה בשנה, תהיה שנה שלמה כי אז נכנס סעיף ה"פנדיקס" הזה ואז מתחילה לפעול הקרן ואז יש מקור אחר.

חיים אורון: אם היום לא תשתפו פעולה, תטילו את כל 30 מיליון השקלים על רשות השידור והיא לא תעמוד בזה.

חיים אורון: יש כל מיני פטנטים: למשל לדחות עכשיו ב-3 שנים את גביית דמי התדרים.

חיים אורון: אני מודה, כל אלה הצעות רקובות במקצת, אבל מטרתן לאפשר לצאת מן המקום הזה.

חיים אורון: אחרת, מה יהיה?

חיים אורון: אתם תביאו את הקואליציה להצביע על הקמת קרן עכשיו ורשות השידור לא תוכל לשלם את הכסף, תקרוס ולא תוכל לשלם משכורות.

זבולון אורלב: אין הצעה כזאת.

זבולון אורלב: אין הצעה שהקואליציה תחייב את רשות השידור לשלם עכשיו 30 מיליון שקל.

חיים אורון: לא 30 מיליון שקל אלא 160 מיליון שקל.

עמיר פרץ: 170 מיליון שקל.

זבולון אורלב: אין הצעה כזאת כרגע.

זבולון אורלב: ההצעה העומדת על הפרק היא לקשור את הקמת הקרן לרפורמה.

חיים אורון: אם אין את החוק שאתה רוצה בו, ואנחנו מסכימים לו באופן עקרוני אבל אי אפשר להפעיל אותו עכשיו, נדמה לי שהמשולש הזה, של חוק מותנה, של מאבק על הרפורמה ושל קרן ביניים שפותרת את הלחץ הזה, היא התשובה הנכונה.

חיים אורון: תשתתפו חצי-חצי, אתה תביא 20 מיליון מתוך ה-22 מיליון, הוא יביא 10 מיליון שקל ויהיו 30 מיליון שקל.

עמיר פרץ: זה חצי-חצי לפי התחשיב של מרצ ...

זבולון אורלב: אגב, זה תואם גם את התקציב של המפד"ל ...

עמיר פרץ: שני יושבי-הראש חייבים להבהיר למשרד האוצר שיותר מדי דברים מוטלים על כף המאזניים בשביל שייעצרו בוויכוח על קרן של 30 מיליון או כל סכום אחר שייקבע, ובתנאי שבאמת לא יהיה חלל כזה בהפקות מקור בזמן שמתנהל דיון חשוב כיצד הרפורמה יוצאת לדרך ואיך היא מתקיימת באופן כזה שתהפוך לכלי שמביא תוצאות.

עמיר פרץ: הרעיונות שהציע כאן חבר הכנסת אורון הם רעיונות טובים.

עמיר פרץ: אם כפי שאומרים כאן פקידי משרד האוצר – וכאשר אני אומר "פקיד" אני בהחלט מכבד את המונח הזה.

עמיר פרץ: יש מי שמשתמשים בו כמושג שלילי.

עמיר פרץ: בשבילי פקיד הוא משרת ציבור ואני אומר את זה מתוך כבוד.

עמיר פרץ: אם פקידי משרד האוצר סבורים שחריגה מדמי ההיתר, כפי שהוצע כאן, לא אפשרית, אני חושב שהרעיון שהעלה כאן עכשיו חבר הכנסת חיים אורון הוא רעיון טוב: אתם לא מוותרים, דוחים ב-10 שנים את התשלום שיצטבר עד לכניסת הרפורמה לתוקף.

אורי ישראלי: לא הבנתי איזה תשלום.

עמיר פרץ: על דמי התדרים.

עמיר פרץ: לא תשנו כלום.

עמיר פרץ: רשות השידור תשלם את זה בעוד 10 שנים.

עמיר פרץ: יהיה לכם פער של חצי שנה בדמי תדרים עד שהרפורמה תיכנס לתוקף.

דנה נויפלד: זה משרד התקשורת.

זבולון אורלב: זה לא משנה עכשיו.

זבולון אורלב: זה יחייב תיקון עקיף.

זבולון אורלב: תעזבו לרגע את הצד החקיקתי.

עמיר פרץ: אתם תמצאו כבר את הקשר למשרדי הממשלה האחרים.

עמיר פרץ: כאשר אתם מאבדים כאן תמיכה במהלך הכולל בגלל סכום של 20 מיליון שקל, אני סבור שאתם טועים.

משה דנון: זה לא 20 מיליון שקל.

משה דנון: הרעיון של ה-20 או 30 מיליון שקל הועלה על-ידי חבר הכנסת אורון כבר לפני שעתיים-שלוש.

משה דנון: תחילת הדיון היתה על הקרן של 180 מיליון שקל.

חיים אורון: על הקרן של 180 מיליון שקל אך בטווח ארוך יותר.

עמיר פרץ: 170 מיליון שקל זה לטווח ארוך.

עמיר פרץ: זה לא קשור.

עמיר פרץ: כרגע אנחנו מחפשים לכם סכום כסף ל-6 החודשים הקרובים.

עמיר פרץ: אני מציע, אדוני היושב-ראש, שתתקבל החלטה חד-משמעית שאנחנו מבקשים ממשרד האוצר לחזור אלינו עם פתרון למימון-ביניים להוצאות על הפקות מקור באופן כזה שלא יעכבו את ביצוע הרפורמה ולא יהפכו לנטל, לאותה נקודה ארכימדית שתמוטט את הכול.

זבולון אורלב: אנחנו לא מתעקשים על ביטול דמי התדרים.

זבולון אורלב: זה יכול להיות גם ממקור אחר.

זבולון אורלב: זה גם מסובך מבחינת חקיקה כי זה מעוגן בחוק וכדומה.

עמיר פרץ: אין בעיה.

עמיר פרץ: שימצאו מקור אחר.

עמיר פרץ: אנחנו נשמח.

זבולון אורלב: רשות הדיבור לעו"ד אמיר רוזנברג, היועץ המשפטי של איגוד מפיקי הקולנוע והטלוויזיה.

זבולון אורלב: אחריו אחרונה גברת מיטל בשרי.

אמיר רוזנברג: אילו התנאי עבור החובה המינימלית של רשות השידור להוצאה של 170 מיליון שקלים להפקות מקור קנויות היה כלול בתוך חוק ההסדרים היה בהחלט טעם להעמיד את הדברים זה מול זה ולהגיד: אין 180 מיליון שקל, אבל אם תהיה רפורמה יהיו 180 מיליון שקל.

אמיר רוזנברג: העניין הוא שמקור החובה של רשות השידור אינו מצוי בחוק שהוועדה הזאת עומדת לאשר.

אמיר רוזנברג: מקור החובה להוצאה של 180 מיליון שקל נמצא היום בחוק רשות השידור.

אמיר רוזנברג: אני מקווה שהיועצת המשפטית של הוועדה תאשר את הדברים.

אתי בנדלר: אכן כך.

אתי בנדלר: נדמה לי שהדברים נאמרו גם.

גדי בן יצחק: זה תיקון דרך חוק ההסדרים.

אמיר רוזנברג: לא תיקון דרך חוק ההסדרים.

אמיר רוזנברג: זה בדיוק העניין.

אמיר רוזנברג: חוק רשות השידור קבע כבר לפני כמה שנים את מקור החובה, שעל רשות השידור להשקיע 170 מיליון שקל בשנה.

אמיר רוזנברג: ניתנה לשר ארכה לדחות את המועד לכניסת החובה הזאת לתוקף עד לסוף שנת 2009.

אמיר רוזנברג: ב-1 בינואר 2010 מתחילה חובת רשות השידור.

עמיר פרץ: ההגדרה המשפטית שלך לא מדויקת.

עמיר פרץ: הסמכות שניתנה לשר היא להפחית.

עמיר פרץ: לא ניתנה לו הסמכות לבטל.

אמיר רוזנברג: חבר הכנסת פרץ, אנסה להסביר.

אמיר רוזנברג: הסכום הגדול של 170 מיליון שקל זה חובה שקיימת היום בחוק רשות השידור ונכנסת לתוקף ב-1 בינואר 2010.

אמיר רוזנברג: אין סמכות בחוק לתת ארכות נוספות, נקודה.

אמיר רוזנברג: זה הבסיס.

אמיר רוזנברג: אם תדחו היום את ההצעה של משרד האוצר לחוק ההסדרים, המשמעות היא שעל רשות השידור חלה חובה שבדין להשקיע 180 מיליון שקל.

אמיר רוזנברג: השאלה איננה האם 180 מיליון שקל או רפורמה.

אמיר רוזנברג: הרעיון של חוק ההסדרים, הוא הגיע מלכתחילה בצורה של כלים שלובים.

אמיר רוזנברג: מצד אחד, הפחיתו ב-70% את חובת מינימום התוכן של הגופים המסחריים באמצעות המעבר מזיכיונות לרשיונות, מ-100% ל-30% על-פי החוק.

אמיר רוזנברג: מצד שני, הכניסו אל תוך חוק ההסדרים את רשות השידור ואמרו: אנחנו מעלים את רף התוכן, אנחנו מייחדים כספים לתוכן.

אמיר רוזנברג: אם לא תאשרו את חוק ההסדרים, קודם כול עליכם להבין ברמה האסטרטגית מה יקרה.

אמיר רוזנברג: ברמה האסטרטגית השארתם את השוק עם פחות 70% תוכן ולא נתתם מענה מרשות השידור.

אמיר רוזנברג: מה רצה חוק ההסדרים בסך הכול, מה מונח בפניכם?

אמיר רוזנברג: זה לא קשור בכלל לרפורמה.

אמיר רוזנברג: חוק ההסדרים רצה לעשות דבר אחד – הוא אומר: הכסף הזה מהיום והלאה לא קשור לרפורמה.

אמיר רוזנברג: זה תיקון לחוק רשות השידור.

אמיר רוזנברג: כל חובות התוכן יהיו בחשבון נפרד שאין עליו מפקח ואין זכויות חתימה.

אמיר רוזנברג: רשות השידור תוכל לעשות עם החוק הזה כרצונה.

אמיר רוזנברג: קחו את הכסף ותעבירו אותו לחשבון נפרד.

אמיר רוזנברג: אל תוציאו אותו על תשלום משכורות אלא תעבירו אותו לחשבון נפרד.

אמיר רוזנברג: אני לא סנגור של האוצר אלא אני מנסה לדבר על הרציונל כדי שאם לא תקבלו את זה תבינו מה המשמעות של זה לדעת היוצרים.

אמיר רוזנברג: בא משרד האוצר ואומר בהצעת החוק כדלקמן: כדי לקדם את הרפורמה אני מוכן לתת לשר את הסמכות להקטין את הסכום שרשות השידור נדרשת להשקיע, לתקופה של 5 שנים, במקום 180 מיליון שקל מ-1 בינואר 2010 לקבוע שכל 5 שנים יוקצו 60 מיליון שקל, כפי שראינו כאן בשקף.

אמיר רוזנברג: המשמעות היא שאם תהיה רפורמה יהיה 60 מיליון שקל ב-2010.

אמיר רוזנברג: אם לא תהיה רפורמה, תחול החובה להעברה של 180 מיליון שקל.

אמיר רוזנברג: יותר מזה.

אמיר רוזנברג: הרציונל כאן הפוך.

אמיר רוזנברג: אם לא יתקבל חוק ההסדרים הזה לא תהיה רפורמה בוודאות, בשל סיבה פשוטה, שאין שום שוט על רשות השידור.

אמיר רוזנברג: ניסינו לדבר עם משרד האוצר בבקשה לשנות את זה אבל לא הסכימו, אבל זה ההיגיון שלהם.

אמיר רוזנברג: אם יבינו ברשות השידור שהחל מ-1 בינואר 2010 הכסף, ה-180 מיליון שקל - - -

עמיר פרץ: 170 מיליון שקל.

אמיר רוזנברג: נכון, המספרים השתנו במקצת.

עמיר פרץ: 10 מיליון שקל ליוצרים זה הרבה.

אמיר רוזנברג: אתה צודק.

אמיר רוזנברג: גם 100,000 שקל זה הרבה.

אמיר רוזנברג: אם תדע רשות שידור שהחל מ-1 בינואר 2010 צובעים את הכסף, מכניסים 170 מיליון שקל לחשבון נפרד והוא כבר לא נכנס ל"משחק" של רשות השידור, אז תהיה מוטיבציה להגיע לרפורמה.

אמיר רוזנברג: זה כל הסיפור של חוק ההסדרים.

אמיר רוזנברג: אם אתם לוקחים את המכשיר הזה, מוציאים אותו החוצה ומשאירים את ה-170 מיליון שקל בתוך הקופה הרגילה של רשות השידור, אז אין לאף אחד שום תמריץ להמשיך ברפורמה.

זבולון אורלב: היועצת המשפטית שלנו סבורה שדבריך לא מדויקים.

זבולון אורלב: בהמשך הישיבה יוסבר מה לא מדויק.

אתי בנדלר: יש נושא מסוים שמחייב הבהרה.

אמיר רוזנברג: מחובתי להופיע לישיבה הבאה.

אמיר רוזנברג: אני לא יודע מה לא מדויק.

זבולון אורלב: לא מחובתך.

זבולון אורלב: אינך חייב.

זבולון אורלב: פטרתי אותך.

אמיר רוזנברג: אני סבור שכל מה שאמרתי מדויק לחלוטין, אבל אני רוצה לומר עוד משפט אחד.

אמיר רוזנברג: אנו נמצאים במצב משונה במקצת, כאשר רשות השידור עצמה מסכימה.

אמיר רוזנברג: כלומר מגיע משרד האוצר, מגיעה רשות השידור, כפי ששמענו כאן, ודיברנו גם עם מר גביש ואנו יודעים גם ממר שקלאר שאמר לנו את זה המון פעמים, גם לפני הדיון הזה, שרשות השידור מסכימה להסדר הזה.

אמיר רוזנברג: רשות השידור מגיעה לוועדה ואומרת: אנחנו מסכימים שיהיה חשבון נפרד, מסכימים לצבוע את הכסף ומסכימים לחוק ההסדרים המוצע.

אמיר רוזנברג: איזו סיבה יש לא לקבל את זה אם כל הגורמים המקצועיים, גם משרד האוצר, גם רשות השידור וגם גורמים אחרים מסכימים לצבוע את הכסף?

זבולון אורלב: נשמע כאילו לא היית כאן במהלך כל הדיון.

זבולון אורלב: אתה עושה את עצמך תמים?

זבולון אורלב: הרי אם החוק הזה ייכנס לתוקפו לפני כניסת הרפורמה, מאין יילקחו אותם 170 מיליון שקל?

אמיר רוזנברג: בדיוק להיפך.

אמיר רוזנברג: יהיה כסף רק אם ייכנס חוק ההסדרים לתוקף.

אמיר רוזנברג: אם לא ייכנס חוק ההסדרים לתוקף לא יהיה כסף.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: גברת בשרי, אם את רוצה לדבר באריכות נדחה את רשות הדיבור שלך לפעם הבאה ואני מבטיח לך בשם היושב-ראש הקבוע של הוועדה המשותפת שאת תדברי ראשונה.

זבולון אורלב: אם את רוצה לדבר בקצרה, אז עכשיו בבקשה.

מיטל בשרי: אני מעדיפה לדבר בפעם הבאה.

זבולון אורלב: לפני שאנחנו מסיימים אני מבקש ממשרד האוצר וגם מרשות השידור, אנא חישבו על הבקשה של חברי הכנסת ותנסו למצוא הסדר.

זבולון אורלב: אתה לא חייב לענות עכשיו.

זבולון אורלב: חישבו על הסדר, על מקורות כלשהם כדי שנוכל להעמיד קרן של 30 מיליון שקל כבר בשנה הנוכחית.

מוטי שקלאר: אני מוכן לקבל את ההצעה של חבר הכנסת אורון.

זבולון אורלב: הישיבה תתחדש בשעה 16:15.

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: (הישיבה נפסקה ב-14:30 ונתחדשה ב-16:20)

אופיר אקוניס: אני מבקש לחדש את החלק השלישי והאחרון של הישיבה.

אופיר אקוניס: מנכ"ל רשות השידור, האם אתה רוצה להציג דבר מה?

מוטי שקלאר: אני יכול לסקור את המתווה שהיינו רוצים.

מוטי שקלאר: להערכתי אם משרד האוצר יסכים לכך זה יכול לפתור את הבעיה שבה אנו נמצאים.

מוטי שקלאר: ההצעה שאני מתכוון להציע, ומר אורי ישראלי הסכים לה, מבחינתו לפחות, תתן מענה - - -

אורי ישראלי: אני מבקש להסיר את ההתייחסות הזאת מן הפרוטוקול.

אורי ישראלי: העמדה האוצרית אחידה והיא תוצג עוד מעט.

מוטי שקלאר: ההצעה שאנחנו מציעים למשרד האוצר נותנת מענה לכולם, להערכתי, גם לרשות השידור, גם ליוצרים וגם למשרד האוצר.

מוטי שקלאר: ההצעה קובעת שתחולת החוק, כלומר ה-60 מיליון שקל שצריך לצבוע כקרן מיוחדת, תהיה מיולי 2010.

מוטי שקלאר: מ-1 בינואר ועד יולי 2010 אנחנו ניתן 15 מיליון שקל ומשרד האוצר ייתן 15 מיליון שקל.

מוטי שקלאר: הצעתי שזה יילקח מדמי התדרים.

מוטי שקלאר: אז יהיו 30 מיליון שקל ונוכל להתחיל להפיק.

מוטי שקלאר: אם הכסף הזה יהיה צבוע לקרן נוכל להתחיל כבר מחר להוציא מכרזים, להוציא 'קול קורא', כי ההפקה מחייבת תהליך ארוך.

מוטי שקלאר: 30 מיליון שקל יוצאו לתוכן בכל מקרה.

מוטי שקלאר: אני מניח שעד יולי 2010 נצליח להשלים את הרפורמה ואז נקפיץ את זה מ-30 מיליון שקל ל-60 מיליון שקל.

מוטי שקלאר: לדעתנו זה הדבר המשמעותי ביותר.

מוטי שקלאר: אני לא מצליח להבין למה הדבר הזה לא יכול להתקבל.

מוטי שקלאר: זה כפוף כמובן להפסקת - - - האגרה כי אחרת לא עשינו כלום.

אופיר אקוניס: מר אורי ישראלי, אתה רוצה להגיב על הצעת מנכ"ל רשות השידור?

אופיר אקוניס: לי היא נראית טובה.

אופיר אקוניס: אני בעדה באופן כללי.

אורי ישראלי: ההצעה מוכרת לנו.

אורי ישראלי: מבחינתנו אפשר לקבל את הדחייה, אבל המתווה לפיו משרד האוצר יפקיד כסף כרגע, 15 מיליון שקל, לא מוסכם עלינו.

אופיר אקוניס: אז נישאר במצב הקיים, שאין קופה נפרדת ועושים גם בלי קופה.

אופיר אקוניס: ליוצרים זה הכי פחות נוח, אני מבין, אבל כרגע זה המצב.

מוטי שקלאר: אני מציע ליושב-ראש, היות וזה דבר שצריך להבשיל כי ההצעה נרקמה רק כעת, תנו לנו זמן לקדם אותה.

אופיר אקוניס: אנחנו נפצל את הפרק הזה מחוק ההסדרים.

אופיר אקוניס: החוק עבר בקריאה הראשונה.

אופיר אקוניס: נביא אותו לחקיקה נפרדת, אבל מחוץ לחוק ההסדרים, ותמשיכו את ההידברות ביניכם שהמתווה שלה נכון.

אופיר אקוניס: שר האוצר מכיר כבר את ההצעה לפצל את הפרק מחוק ההסדרים והוא סומך את ידו על מר ערן פולק.

רני בלייר: אולי אפשר להמתין עוד 3 דקות.

רני בלייר: חבר הכנסת חיים אורון נמצא כעת בשיחה עם שני אנשי משרד האוצר בעניין הצעת החוק.

אופיר אקוניס: אין בעיה, יש עוד הרבה זמן כי אנחנו מפצלים את הפרק הזה.

קריאה: רגע, אולי הוא יגיע כבר להסכם הרצוי.

אופיר אקוניס: איזה הסכם?

אופיר אקוניס: אני לא יכול לעמוד בלוח הזמנים הזה.

אופיר אקוניס: אנחנו לא נמצאים כאן במשא ומתן.

קריאה: הוא משוחח עם מנכ"ל משרד האוצר.

קריאה: חכה רגע.

אופיר אקוניס: אז שמנכ"ל משרד האוצר ייכנס לכאן.

קריאה: אם הוא ישכנע אותם לאמץ את המתווה הזה אפשר יהיה להצביע על הצעת החוק כבר כעת.

אופיר אקוניס: היועצת המשפטית לוועדה, את רוצה להסביר את ההצעה שלי?

אתי בנדלר: אני רוצה קודם כול להבהיר.

אתי בנדלר: בסיום הישיבה שנערכה היום בשעות הצהרים, אחרון הדוברים היה עו"ד אמיר רוזנברג בשם איגוד היוצרים.

אתי בנדלר: הוא הסביר שבהיעדר חקיקה חדשה, זאת אומרת אם הוועדה לא תאשר את הצעת החוק המונחת עכשיו בפנינו כפרק מחוק ההסדרים, המצב החוקי שיווצר הוא שהחל מ-1 בינואר 2010 על רשות השידור יהיה לפעול בהתאם להוראות התוספת לחוק רשות השידור, קרי: הפקות בהיקף של 180 שעות שנתיות לז'נר עליון ו-36% הוצאות להפקה מקומית קנויה.

אתי בנדלר: ייצא מזה שמצבה הכספי של רשות השידור יורע אף לעומת המצב אם הצעת החוק הזאת תתקבל.

אופיר אקוניס: אבל עד אז נסיים את החקיקה.

אופיר אקוניס: אנחנו לא תומכים בהרעת מצבה של רשות השידור, אלא להיפך.

אתי בנדלר: לא על זה אני מדברת.

אתי בנדלר: אמרתי ליושב-ראש שמילא את מקומך באותה עת, חבר הכנסת אורלב, שאני מבקשת לדייק משהו בדבריו של עו"ד רוזנברג, ובשל לחץ הזמן הוא אמר שהיועצת המשפטית טוענת שעו"ד רוזנברג לא דייק בדבריו ולכן היא תדבר בישיבה הבאה.

אתי בנדלר: אז קודם כול אני רוצה להבהיר שלא מדובר בחוסר דיוק, אלא שכאשר אמרתי ליושב-ראש בשקט שאני רוצה לדייק בדבריו של עו"ד רוזנברג התכוונתי לכך שאני מבקשת להשלים אותם.

אתי בנדלר: דבר שני, כל שרציתי לומר שאכן, כפי שאמר עו"ד רוזנברג, בהיעדר תיקון לחוק החל מ-2010 זה יהיה המצב.

אתי בנדלר: אלא שבהתאם להוראות סעיף 44ג לחוק רשות השידור, סעיף קטן (ה) קובע שהמליאה רשאית, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את התוספת.

חנה מצקביץ: את התוספת.

חנה מצקביץ: לא את החוק.

אתי בנדלר: את התוספת לחוק.

אתי בנדלר: שיעורי ההוצאה להפקות מקומיות קנויות, ובכלל זה להפקות מסוגה עילית, קבועים בתוספת.

אתי בנדלר: לפיכך, אם המליאה תחליט וועדת הכלכלה תאשר את זה אז כמובן שאפשר יהיה להפחית באופן משמעותי מאוד מרמת המחויבויות.

אתי בנדלר: לא שאני ממליצה על כך, אבל אני פשוט רוצה להבהיר את המצב החוקי הקיים.

אופיר אקוניס: מצד אחד, אין לנו כוונה להרע את מצבה של רשות השידור, מצד שני, אנחנו רוצים שהיוצרים יתחילו ליצור ושאתם תתחילו ליצור.

מוטי שקלאר: השאלה שלי בהקשר הזה, אם משרד האוצר מקבל את ההצעה שלנו, האם זה מייתר את הבעייתיות שעולה?

אופיר אקוניס: לדעתי הדבר הנכון ביותר מבחינתך זה לפצל את הפרק מחוק ההסדרים, וגם מבחינת חבר הכנסת אורון.

אתי בנדלר: אם משרד האוצר יקבל את הצעתכם, צריך לתקן את החוק בצורה אחרת.

חיים אורון: אני מציע לחכות רגע.

חיים אורון: אני אומר בגלוי, דיברתי עכשיו עם מר ירום אריאב, מנכ"ל משרד האוצר ועם מר ערן פולק בטון גבוה יותר מאשר אני מדבר כאן כעת.

חיים אורון: השיחה הסתיימה בכך שהם אמרו: "תן לנו לחשוב".

אופיר אקוניס: אין בעיה, אני נותן להם הרבה זמן לחשוב.

אופיר אקוניס: אני מציע לפצל את הפרק הזה.

אתי בנדלר: בעצם זאת היתה הצעתך המקורית, חבר הכנסת אורון.

אופיר אקוניס: זה מצוין – כולם יוכלו לחשוב בנחת, בקור-רוח, בלי המגבלה שצריך לסיים הכול עד מחר.

אופיר אקוניס: כולם לבד מן היוצרים.

אופיר אקוניס: אתם לא רוצים לחשוב בקור-רוח?

אופיר אקוניס: תאמין לי שגם אתה תרוויח מזה.

רני בלייר: אין לנו זמן לחשוב בקור-רוח.

אופיר אקוניס: עדיף להשתחרר מסד הזמנים הזה שבלתי אפשרי להגיע בו להבנות, כאשר מן הצד האחד אנחנו לא רוצים שאתם תיפגעו ביצירה שלכם ומן הצד השני לא רוצים שעובדי רשות השידור יפסיקו לקבל את משכורתם בחודש אוגוסט או ספטמבר.

אופיר אקוניס: אני לא מוכן לכך, הם עובדים וצריכים לקבל שכר.

אופיר אקוניס: אתם אולי לא צופים בשידורים שלהם, אבל בכל זאת הם עובדים.

אופיר אקוניס: דרך אגב, אני צופה בהם.

חיים אורון: לא הבנתי איך הכסף הזה מתחרה על הכסף שמיועד לתשלום המשכורות.

חיים אורון: אם משרד האוצר לא ישתתף - - -

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים שמשרד האוצר כן ישתתף , והם גם אומרים לך שהם בודקים את זה.

אופיר אקוניס: בינתיים נציגי משרד האוצר אומרים שהם לא משתתפים.

חיים אורון: מר מוטי שקלאר, אם נותרת ההצעה המקורית שלכם מלפני שעה, שרשות השידור ומשרד האוצר יקציבו כל אחד 15 מיליון שקלים, וכן שתחילת החוק נדחית ליולי 2010 - - -

אופיר אקוניס: אבל אין הסכמה של משרד האוצר.

חיים אורון: והחוק הוא "פנדיקס" לכניסה לרפורמה.

חיים אורון: אני אומר בגלוי לגמרי, משרד האוצר בטוח שיצרנו מעין עיקוף כדי לברוח מן הרפורמה.

חיים אורון: אני אומר לו שכל חברי הוועדה שדיברו כאן אמרו שהמסלול היחיד שהם מכירים עכשיו על מנת לצאת מן המשבר המהותי הוא במסלול של הרפורמה, מבלי שזה מחייב כל אחד מאתנו לכל פרט בתוכה.

חיים אורון: אמרתי להם שהם טועים בפירוש של מה שקורה כאן.

חיים אורון: יש רצון גם לקיים את הרפורמה, גם לקיים את רשות השידור וגם ליצור קרן, צנועה יותר אולי מאשר הם רצו לפי הצעת החוק, לתקופת הביניים.

חיים אורון: אמרתי להם שזאת היתה ההסכמה יוצאת הדופן שנוצרה בוועדה ושהם מפרקים אותה עכשיו בגלל 15 מיליון שקל.

חיים אורון: כדי להעלות לך את הפיוזים עד הסוף, כי הפיוזים שלי עלו כבר כמה פעמים, ואני מבקש ממר אורי ישראלי לא להגיב כי אני משער שיכעס עוד יותר ממני, ביום רביעי במליאת הכנסת, בהנמקה מן המקום, כלומר בתמיכת הממשלה, מאושרת הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – חובת העברה ללא תשלום של שירותי ערוץ ייעודיים), ובה מוצע "לקבוע כי ערוץ ייעודי הממומן מפרסומות לא יהיה חייב בתשלום לבעל הרישיון הכללי ולשירותי כבלים המפיץ את שידוריו".

חיים אורון: על הצעת החוק חתומים חברי הכנסת רוברט אילטוב, מרינה סולודקין ויושב-ראש הקואליציה שאחראי להעביר תקציב ברצינות.

חיים אורון: ביום רביעי הם מביאים בלי בושה הצעת חוק שהמשמעות שלה בשנתיים היא כל הסיפור כאן, והיא לא לשנתיים אלא לנצח.

חיים אורון: ואז באים להטיף לי מוסר ממשרד האוצר וממקומות אחרים איך אני מעיז - - -

אופיר אקוניס: אתה מדבר על ערוץ מסוים שהם מכוונים אליו?

חיים אורון: כן.

חנה מצקביץ: בד בבד יש כוונה להטיל עלינו לשלם, כשזה לא מקובל בשום מקום בעולם.

חיים אורון: אמרה לי היועצת המשפטית של משרד המשפטים שזה לא במימון המדינה.

חיים אורון: אני מתחייב כאן, ואם לא אביא את זה מהתקציב האישי הקטן שיש לי כחבר קיבוץ, ששתי הרשויות האלה יגישו את החשבון הזה במדויק לפירעון כאשר ידברו איתן על תגמולים.

חיים אורון: הרי כולנו חיים בארץ.

חיים אורון: זה יופעל על חשבון המדינה.

אתי בנדלר: אין ספק בכך, ממחויבויות וכולי, בוודאי.

אופיר אקוניס: עכשיו אתה מתסיס את עו"ד בנדלר בשעת אחר-הצהרים מאוחרת זאת כשיש לה עוד לכתוב כל-כך הרבה דברים עד 7 ביולי?

חיים אורון: הם יקבלו בחזרה את הכסף.

חנה מצקביץ: אולי זה לא הזמן ולא המקום, אבל אני חייבת להתייחס למה שנאמר כאן.

חנה מצקביץ: בחודשים האחרונים, כאשר אנחנו מגרדים מתחת לאדמה כדי למצוא כסף ליוצרים וכדי לעמוד בדרישות של החוק כלפינו, רוצים מאתנו תשלום עבור העברת השידורים שלנו, כאשר בכל העולם זה לא מקובל.

חנה מצקביץ: הכבלים והלוויין הרי משלמים לערוצים שמעבירים אותם.

חנה מצקביץ: אני לא מכירה צופה שמנוי על הכבלים או הלוויין שיהיה מוכן לקבל חבילה בלי ערוץ 1.

דנה נויפלד: זה תיקון אחר, לא לעכשיו.

דנה נויפלד: זה מ-2112 ואילך.

חנה מצקביץ: אם גוזלים מאתנו ואנחנו צריכים לשלם עוד כסף אז לא נותר לנו לדברים אחרים.

חנה מצקביץ: ומצד שני פוטרים ערוצים ייעודיים אחרים מהתשלום.

חנה מצקביץ: בעצם האזרח נדרש לשלם פעמיים.

דנה נויפלד: זה לא הדיון היום.

דנה נויפלד: זה הצעה אחרת.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, יש תשובה מן השר הממונה?

אופיר אקוניס: גם נציגו של השר הממונה פרש כבר.

זבולון אורלב: אולי גם אנחנו נפרוש?

מוטי שקלאר: אני יודע שנציגו של השר הממונה על רשות השידור מנסה גם לעזור.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אורלב, במצב שנוצר הצעתי לפצל את הפרק הזה.

אופיר אקוניס: העלית את זה גם כן.

אתי בנדלר: מוצע לחלק את הצעת החוק בהתאם להוראות סעיף 121 לתקנון הכנסת.

אתי בנדלר: אם הוועדה כך מחליטה, זאת המלצה בפני המליאה.

אתי בנדלר: מי שמחליט בסופו של דבר על פיצול זה המליאה.

מוטי שקלאר: אם מגיעים לפשרה הזאת, אדוני היושב-ראש, עוצרים כאן איזה מומנטום משמעותי מאוד גם לרפורמה, גם ליוצרים, גם לנו שסוף-סוף יש לנו אופק.

מוטי שקלאר: כאשר אתה יוצר פיצול – אללא איסתו, כמו שאומרים.

אופיר אקוניס: בדיוק ההיפך.

חיים אורון: אגיד לכם באופן מפתיע, הרי אני בעד פיצול החוק.

חיים אורון: תראו איזה עולם הפוך יש כאן.

חיים אורון: אבל אני איש "המזרחי" אמיתי, לא כמוך חבר הכנסת אורלב, ואני למדתי מ"המזרחי" ...

זבולון אורלב: אתה שייך לברית ההיסטורית?

זבולון אורלב: ...

חיים אורון: למדתי מן "המזרחי" שיש מקרים שבהם צריך לקבל הכרעות.

חיים אורון: אין לי זכות הצבעה בוועדה, אז אתם תפצלו וכולי.

חיים אורון: אני אומר לכם מה שאמר מוטי שקלאר.

חיים אורון: אני סבור שהמהלך שהיה כאן הבוקר מכניס את שלושת הגורמים אל תוך הסיפור: את רשות השידור, שאני מבין שכעת מונה לה יושב-ראש חדש - - -

אופיר אקוניס: לא מונה אלא הוצע.

אופיר אקוניס: מינויו טעון עדיין את אישור הממשלה.

אופיר אקוניס: אנחנו לא יודעים.

אופיר אקוניס: אנחנו קוראים ב-YNET, שם פורסם שמר אמנון דיק הוצע על-ידי השר אדלשטיין.

חיים אורון: אני יודע דבר פשוט, חייבים לעשות מהלך דחוף כדי לקדם את הרפורמה.

חיים אורון: אחרת יהיה בְּרוֹך.

חיים אורון: אני מבין גם שכאן היתה תמיכה עקרונית בהקמת קרן מן הסוג הזה כדי למסד אותה.

חיים אורון: היה צורך להתגבר על הפאוזה שנוצרה כאן.

חיים אורון: הוצעה הצעה, ואני אומר לך שמנכ"ל משרד האוצר, שהוא גם הממונה על התקציבים, בשיחה שהיה נוכח בה גם מר ערן פולק, שהוא המִשְנֶה לנושאים הללו, נאמר בסופה שהם מבקשים שניתן להם לבדוק.

חיים אורון: אם אנחנו מפצלים אז כל אחד הולך הביתה – העובדים יחזרו לבקש שעות עבודה טובות יותר, ויחזרו לכאן ויגידו: חברים יקרים, עבור החודשיים הבאים צריך עוד 60 מיליון שקל כי אי אפשר לסגור את רשות השידור, ואחר-כך עוד 60 מיליון שקל.

זבולון אורלב: מה עמדת משרד האוצר?

אופיר אקוניס: משרד האוצר, וגם שר האוצר והשר אדלשטיין, מסכימים לפצל.

אורי ישראלי: ככל שאני מבין, אין לנו מחלוקת ואפשר להגיע כאן להסכם הפשרה הזה, של דחייה ליולי 2010 תוך קביעה של הפחתת המחויבויות עד לאותו מועד.

אופיר אקוניס: אבל לא הסכמת לתת 15 מיליון שקל.

אורי ישראלי: כרגע בלי סיוע של משרד האוצר.

מוטי שקלאר: או שיש עסקת חבילה או שאין עסקת חבילה.

אופיר אקוניס: אין עסקת חבילה.

אורי ישראלי: הסיוע של משרד האוצר כאן הוא דבר שהיה מחוץ לעניין.

אורי ישראלי: אני מבין את הרצון של רשות השידור וגם של היוצרים לקבל עוד כסף, אבל זה דבר שהוא לא ממין העניין.

אורי ישראלי: הוא לא נוגע לכל הדיון שהתנהל כאן הבוקר, האם רשות השידור יכולה לעמוד בסכומים האלה או לא.

אורי ישראלי: דרך אגב, אם הבעיה היא של אותם 15 מיליון שקל אפשר להפחית את המחויבות באותה תקופת ביניים שבה הסכום הזה חסר.

אורי ישראלי: אני מבין את הרצון שיושקעו הכספים, אבל כרגע אין לנו אפשרות כזאת.

אורי ישראלי: המנגנון מבחינת רשות השידור וההשקעה ביצירה לטווח ארוך, זה כן נותן להם מענה.

מוטי שקלאר: מר אורי ישראלי, יש לך את הכישרון – יאמרו לך את זה חברי הכנסת טוב יותר ממני – לקחת דבר שהוא כמעט בשל ולהגיד: אם הוא לא בשל עד הסוף לא נקדם אותו.

אורי ישראלי: כרגע זה מה שעומד על הפרק.

אורי ישראלי: אנחנו יכולים להפסיד כאן את כל המהלך.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אורלב, אני מציע שנפצל את הפרק ואז נמשיך את הדיון.

אופיר אקוניס: בכל מקרה אנחנו כבד בסד זמנים בלתי אפשרי.

זבולון אורלב: הפיצול לא אומר שלא נקבל החלטה עוד במושב הנוכחי.

אופיר אקוניס: בוודאי.

מוטי שקלאר: אבל אפשר לסיים את זה עכשיו.

חיים אורון: הפיצול משמעו שבעזרה רבה של שר האוצר ואנשי משרד האוצר תשימו סימן שאלה גדול על הרפורמה.

חיים אורון: כך יהיה.

קריאה: יש כאן הזדמנות לעצור את הסיפור הזה.

חיים אורון: אני בסיפור הזה כבר שנתיים.

זבולון אורלב: מה הקשר בין החוק הזה ובין זירוז הרפורמה?

חיים אורון: כי הם מתנים את זה ברפורמה.

זבולון אורלב: הם לא רוצים להתנות.

זבולון אורלב: אנחנו מתנים.

אופיר אקוניס: הצענו להתנות את זה, על-פי בקשת רשות השידור, וגם השר אדלשטיין תמך בכך.

זבולון אורלב: לא בהכרח אנחנו מתנים את הפרק הזה בקיום הרפורמה.

חיים אורון: הם רוצים מעבר לך.

חיים אורון: הם רצו את החוק הנוכחי כדי ללחוץ על קידום הרפורמה.

זבולון אורלב: מר אורי ישראלי ממשרד האוצר אמר שאם נקבל את הניסוח של עו"ד אתי בנדלר, שאנחנו מסכימים לחוק בהתניה שתבוצע הרפורמה והוועדה עם השר יקבעו שאמנם בוצעה רפורמה, זה תמריץ שלילי נגד הרפורמה.

אורי ישראלי: אבל התמריץ מובנה כבר היום בחוק.

אורי ישראלי: התמריץ הוא זה, שאם יש רפורמה אפשר להפחית את הסכומים.

זבולון אורלב: ואם לא תהיה רפורמה?

אורי ישראלי: אם לא תהיה רפורמה - - -

חיים אורון: ואם נפצל את זה מחר בבוקר?

אופיר אקוניס: למה מחר בבוקר?

חיים אורון: כי אולי בשעה הקרובה נקבל תשובה חיובית ממשרד האוצר.

אופיר אקוניס: אי אפשר.

אופיר אקוניס: אנחנו צריכים גם להגיש את זה למליאה.

אופיר אקוניס: משרד האוצר גם לא מסכים.

זבולון אורלב: יש לי הצעה.

זבולון אורלב: אנחנו נקבל החלטה על הפיצול.

זבולון אורלב: אם בשעה הקרובה נקבל תשובה אחרת ממשרד האוצר, אבקש רביזיה.

אופיר אקוניס: מאה אחוז, מצוין.

אופיר אקוניס: אני מקבל את הצעתו של חבר הכנסת אורלב.

אתי בנדלר: אני מבקשת להזכיר שעוד לא התחלנו לקרוא את הצעת החוק ולא נכנסנו לפרטי ההצעה.

אופיר אקוניס: אני מציע, בתיאום עם שר האוצר ובתיאום עם השר הממונה על רשות השידור, לפצל את פרק י"ד: רשות השידור מתוך חוק ההסדרים.

אופיר אקוניס: הפרק הזה לא ישולב בהצעת חוק ההסדרים, אך הוא נשאר על שולחן הוועדה.

אופיר אקוניס: מליאת הכנסת אישרה אותו כבר לקריאה ראשונה.

אופיר אקוניס: הוועדה תוכל להכניס בו שינויים.

מוטי שקלאר: אם זה עניין של שעה-שעתיים אני מוכן ללכת לפשרה הכי גדולה לטובת היוצרים.

מוטי שקלאר: אם ב-1 ביולי תהיה רפורמה, לפחות נצבע 30 מיליון שקל לחצי שנה על מנת לא לגרום לפיצול ולייצר כאן מומנט.

מוטי שקלאר: הצעת הפשרה שלנו אמרה שנתחיל לייצר הפקות ב-1 בינואר 2010, בסכום של 30 מיליון שקל – 15 מיליון שקל מאתנו ו-15 מיליון שקל ממשרד האוצר.

מוטי שקלאר: 30 מיליון שקלים ייצאו בכל מקרה.

מוטי שקלאר: תחולת החוק תהיה מ-1 ביולי ואז נוסיף עוד 30 מיליון שקל, בהנחה שעד אז תהיה רפורמה.

זבולון אורלב: ואם לא תהיה רפורמה?

מוטי שקלאר: אם לא תהיה רפורמה אז לא קרה שום דבר.

זבולון אורלב: מה "לא קרה"?

זבולון אורלב: החוק ייכנס לתוקפו ותהיה מחויב להקצות 170 מיליון שקל.

אופיר אקוניס: מר שקלאר, אם אתה לא נותן לי קרדיט, תן לחבר הכנסת אורלב שהוא מנוסה יותר.

מוטי שקלאר: ב-1 בינואר בכל מקרה אצטרך להוציא 160 מיליון שקל.

זבולון אורלב: לא.

זבולון אורלב: דוחים את זה בחצי שנה.

אתי בנדלר: אלא אם כן המליאה תתכנס ותביא לישיבת הוועדה הצעה אחרת.

אופיר אקוניס: אנחנו נעלה את זה לדיון.

אופיר אקוניס: אנחנו בעד רשות השידור.

אופיר אקוניס: תאמין לי שגם הפיצול הוא בעד רשות השידור.

מוטי שקלאר: אני יכול להביא את זה גם ב-1 ביולי.

זבולון אורלב: לא דיברנו בינינו קודם, אבל אני אומר לך שאנחנו בראש אחד.

זבולון אורלב: אנחנו חייבים להסדיר משהו עוד בשבועיים הקרובים.

זבולון אורלב: אתם לא יכולים לעמוד במצב שב-1 בינואר תהיו בפשיטת רגל.

זבולון אורלב: או שמשרד האוצר ייתן 15 מיליון שקל על-ידי איזה הסדר לתקופת ביניים, או שלא; או שנאריך בהוראת שעה את ההיתר של השר הממונה לשנה נוספת, מה שהיה בתוקף עד 31 בדצמבר 2009 יהיה עד 31 בדצמבר 2010.

זבולון אורלב: מה ניתן לעשות?

זבולון אורלב: אין לך ברירה.

זבולון אורלב: לא נעמיד את רשות השידור מראש במצב בלתי אפשרי, שמצד אחד היא מחויבת בהוצאה כספית ומצד שני אין לה את הכסף.

מוטי שקלאר: לזה אני מסכים.

מוטי שקלאר: הצעתי דבר נוסף, שאם משרד האוצר נמנע מלהתחייב לתת 15 מיליון ואין לנו 30 מיליון שקל ב-1 בינואר 2010, החוק שמחייב אותי לייצר קרן התחילה שלו תהיה ב-1 ביולי 2010 על סכום של 30 מיליון שקל, שהוא חצי מן הסכום.

אופיר אקוניס: אבל משרד האוצר לא מוכן לתת את חלקו.

זבולון אורלב: אמרתי שאם משרד האוצר ייתן תשובה חיובית אני אבקש רביזיה ואז ייפתח הדיון מחדש.

מוטי שקלאר: מה שאני מציע כרגע לא תלוי במשרד האוצר בכלל.

מוטי שקלאר: אני אומר שאם ב-1 ביולי 2010 תתחיל לפעול הקרן – לי חשוב שתהיה קרן.

זבולון אורלב: אתה יכול לפתוח קרן באופן וולונטרי.

אופיר אקוניס: למה אתה צריך את זה בחקיקה?

אופיר אקוניס: אתה רוצה שנחוקק את החוק כפי שהוא, שנשב כאן עד 11 בלילה?

אופיר אקוניס: לא כדאי.

אופיר אקוניס: הרי תבוא אלינו אחר-כך ותגיד שאין לך כסף לתשלום משכורות.

זבולון אורלב: אתה רשאי מחר בבוקר לפתוח חשבון.

זבולון אורלב: אף אחד לא מונע את זה ממך.

אורי ישראלי: מר מוטי שקלאר, אם אתה מוכן לתהליך תגיד את זה בצורה גלויה.

אופיר אקוניס: מדוע לא לפצל את הפרק מתוך חוק ההסדרים?

אופיר אקוניס: שר האוצר ושר ההסברה והתפוצות הסכימו ושני יושבי-הראש הסכימו.

מאיה גורן: אני מרכזת את הרפורמה ברשות השידור.

מאיה גורן: אני חייבת להגיד כמה מילים.

מאיה גורן: בהצעת הפשרה הזאת אנחנו בעצם לא תלויים במשרד האוצר.

מאיה גורן: בהצעת הפשרה הזאת נאמר שאנחנו לוקחים על עצמנו את המחויבות.

מאיה גורן: היום המחויבות השנתית היא 60 מיליון שקל כבר בשנת 2010.

מאיה גורן: אנחנו מדברים כאן לקחת על עצמנו 30 מיליון שקל כי על-פי הערכתנו ב-1 ביולי 2010 נוכל לצאת עם הרפורמה לדרך.

מאיה גורן: אומר יותר מזה.

מאיה גורן: אנחנו מנהלים כאן את דיוני המשא ומתן על הרפורמה, אבל אנחנו בתוך זה כבר שנתיים.

מאיה גורן: אנחנו עומדים כפסע לפני תוכנית הרפורמה.

מאיה גורן: נדרשים לנו עוד כמה דיונים עם הוועדים.

מאיה גורן: עברנו איתם כברת דרך ארוכה מאוד על דברים הרבה יותר מורכבים, דהיינו הסכמי פרישה ופיטורים של 700 עובדים.

זבולון אורלב: את לא מבינה כנראה הליכי חקיקה, סליחה שאני אומר לך.

זבולון אורלב: הצעת החוק נשארת בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים לסיים את הכנת הצעת החוק הזאת עד 31 ביולי 2009, עוד לפני תום המושב, אך הואיל וזה הצעת חוק ממשלתית אפשר לסיים אותה גם בפגרה.

זבולון אורלב: לכן הצעת החוק מזומנת כל רגע להמשך חקיקה.

זבולון אורלב: אם אתם עומדים כפסע לפני הרפורמה אז אין שום בעיה, תסיימו את הרפורמה ונחוקק את החוק.

זבולון אורלב: אנחנו לא רוצים לקבל חוק בשיטת "הפרה העיוורת", כאשר אנחנו לא יודעים מה עומד לקרות.

זבולון אורלב: זה כל העניין.

זבולון אורלב: אנחנו לא רוצים להעמיד את רשות השידור בפני מציאות בלתי אפשרית.

זבולון אורלב: ואם טעית בהערכה שלך?

מאיה גורן: החוק מעגן את יעדי הרפורמה.

מאיה גורן: כל תוכנית הרפורמה תכליתה אחת – לייעל את רשות השידור על מנת להקצות את מרב כספי הציבור לטובת תכנים.

זבולון אורלב: מייד עם יציאת הרפורמה לדרך אני מתחייב בפניך בשם היושב-ראש להעביר את החוק הזה.

זבולון אורלב: אין שום בעיה.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים יותר מכם שתמלאו את הייעוד ושתהיה קרן.

זבולון אורלב: אמרתי כאן שאנחנו תומכים.

זבולון אורלב: אגב, כך גם האופוזיציה.

זבולון אורלב: הכנסת תומכת תמיכה מלאה, אבל אנחנו לא רוצים להיכנס להרפתקה של חקיקה שאנחנו מכירים את התוצאה שלה.

זבולון אורלב: אם חס וחלילה בשל איזו סיבה הרפורמה לא תיחתם במועד שאתם רוצים, אתם תהיו תקועים בלי הכסף.

אורי ישראלי: האם הפשרה מוסכמת עליכם, בהנחה שמשרד האוצר לא מקציב כסף ודוחים את התהליך ל-1 ביולי 2010 ואז המחויבות היא ל-30 מיליון שקל, ואחר-כך בהמשך למתווה שהוצע?

אורי ישראלי: אם הדבר הזה מוסכם עליכם אזי אפשר להתקדם.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין.

אתי בנדלר: מה יקרה ב-1 ביולי 2010 אם דוחים את תחילת החוק ל-1 ביולי, בשתי האפשרויות: האפשרות שמשרד האוצר מקציב 15 מיליון שקל והאפשרות שהוא לא מקציב 15 מיליון שקל?

אורי ישראלי: האוצר לא מקציב 15 מיליון שקל.

זבולון אורלב: אם משרד האוצר לא מקציב 15 מיליון שקל לא נחוקק את הצעת החוק.

אופיר אקוניס: שר האוצר ושר ההסברה והתפוצות וכן שני יושבי-הראש הסכימו לפצל, אז לא נפצל?

זבולון אורלב: לא ניכנס להרפתקה.

זבולון אורלב: אם תהיה הסכמה של משרד האוצר בשעה הקרובה לעזור בסיוע התקציבי, אני מוכן להגיש רביזיה ונחדש את הדיון.

אופיר אקוניס: האם תהיה הסכמה בשעה הקרובה?

אופיר אקוניס: הרי משרד האוצר עוסק כולו עכשיו בעניין המע"מ על פירות וירקות, כל המדינה מתעסקת בזה.

אופיר אקוניס: אז יתעסקו כעת עם הקרן?

אופיר אקוניס: סליחה, עם כל הכבוד ליצירה הישראלית, על מה אתם מדברים?

אופיר אקוניס: עכשיו יעצרו הכול ויעבירו 15 מיליון שקל?

אתי בנדלר: בכנסת עוסקים במים ובאפוטרופוס הכללי.

זבולון אורלב: היינו צריכים לבקש 150 מיליון שקל.

זבולון אורלב: אז, האמן לי, היה כבר אישור.

אופיר אקוניס: גם מר ערן פולק מבקש פיצול.

אופיר אקוניס: נפצל את הפרק ונביא אותו – מכיוון שזאת הצעת חוק ממשלתית – במהירות עד סוף המושב ואז נדון בכל התיקונים.

אופיר אקוניס: דברו ביניכם בינתיים ותגיעו להסכמה.

אופיר אקוניס: אם תסכימו להקציב 15 מיליון שקל זה בוודאי יהיה טוב למנכ"ל רשות השידור.

אופיר אקוניס: כרגע מר אורי ישראלי אומר לפרוטוקול שמשרד האוצר לא מסכים להקציב 15 מיליון שקל.

זבולון אורלב: מר מוטי שקלאר, אל תכניסו את עצמכם לרחוב ללא מוצא.

אופיר אקוניס: תקשיב לחבר הכנסת אורלב.

אופיר אקוניס: אני אולי לא מבין, אבל הוא מבין.

זבולון אורלב: הכנסת תמיד תחוקק לכם את החוק הזה, אין לכם בעיה עם זה.

קריאה: במה זה שייך בכלל לתקציב המדינה?

זבולון אורלב: לא נלך להרפתקה.

זבולון אורלב: נקבל את ההערכה שלכם, שאתם נמצאים כפסע מן הרפורמה.

זבולון אורלב: אבל אם זה לא כפסע אלא כסלע?

אופיר אקוניס: אז בעוד שבועיים נצטרך לדון באופן הניהול התקציבי של רשות השידור.

אורי ישראלי: זה אופן הניהול התקציבי של רשות השידור לשנת 2010.

אורי ישראלי: דרך אגב, זה אחד הדברים היחידים שהיועצת המשפטית של הכנסת המליצה להשאיר בחוק ההסדרים ולא לפצל.

זבולון אורלב: אגב, אני גם לא יודע מדוע המשא ומתן נעצר ומדוע הרפורמה נעצרה.

זבולון אורלב: לכן אין לי הערכה של זמן.

אופיר אקוניס: נאשר את הפיצול.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד ההצעה לפצל את פרק י"ד: רשות השידור מהצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009, בהתאם להוראות סעיף 121 לתקנון הכנסת – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת הפיצול נתקבלה.

אופיר אקוניס: הצעת הפיצול נתקבלה ותועבר למליאת הכנסת.

אופיר אקוניס: תודה רבה.