ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 45, 2009-06-30 10:00

אופיר אקוניס: בוקר טוב לכולם.

אופיר אקוניס: אנחנו מתחילים היום בסדר יום לא בלתי עמוס בוועדה הזאת.

אופיר אקוניס: זו ישיבה ראשונה מתוך שלוש ישיבות שאנחנו מקיימים.

אופיר אקוניס: אנחנו גם משודרים בערוץ הכנסת לכל מי שמתכוון לדבר בישיבה הזאת כדאי לדעת שהוא מדבר גם לציבור ולקחת את זאת בחשבון.

אופיר אקוניס: מחר תמלא שנה לאחת הרפורמות הצרכניות, אולי הצרכניות ביותר שעברה כאן בוועדת הכלכלה של הכנסת, הרפורמה בעמלות הבנקים.

אופיר אקוניס: רפורמה שנועדה להעמיק את התחרות בין הבנקים, להגביר את השקיפות, לאפשר לצרכן להשוות בין מחירי העמלות שגובים הבנקים ולשלם עמלות לבנקים במחירים נמוכים יותר.

אופיר אקוניס: על פניו הרפורמה טרם השיגה את מטרותיה במלואה, מעבר לעובדה שעמלות מסוימות התייקרו, הפיכת תעריף העמלות לפשוט יותר כנראה עדיין לא הגבירה בכלל את התחרות במערכת הבנקאית.

אופיר אקוניס: אנחנו רואים זאת בעובדה שאחוז המעבר בין הבנקים כמעט ולא השתנה בעקבות הרפורמה.

אופיר אקוניס: על פי החוק המפקח ידווח אחת לשישה חודשים על יישום וביצוע החוק.

אופיר אקוניס: אנחנו הזמנו לדיון היום את המפקח על הבנקים מר רוני חזקיהו, ואנחנו מברכים אותו.

אופיר אקוניס: המפקח יפרוש בפנינו את תוצאות הרפורמה עד כה ויציג בפנינו את הנתונים שכן השתנו בעקבות הרפורמה.

אופיר אקוניס: אני מניח שאתה תציג נתונים רבים שהשתנו בעקבות הרפורמה אדוני המפקח.

אופיר אקוניס: אנחנו רק נסקור בקצרה, קודם כל לשון החוק, חובת הדיווח לועדת הכלכלה של הכנסת, 9יח.

אופיר אקוניס: כדי שלא יהיו אי הבנות המפקח ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת מדי שישה חודשים על פעולות שננקטו בהתאם להוראות פרק זה ועל יישום ההוראות האמורות על ידי התאגידים הבנקאיים.

אופיר אקוניס: כך כינסנו ב-27 באוגוסט 2007 בכנסת השבע עשרה ישיבה של ועדת הכלכלה בראשות היושב ראש דאז חבר הכנסת ארדן, שר דהיום, בנושא היערכות ליישום חוק הבנקאות.

אופיר אקוניס: דיון מעקב ה-31 באוגוסט 2008 גם בכנסת הקודמת, הכנסת השבע עשרה, ועדת כלכלה בראשות היושב ראש דאז ישראל חסון בנושא עמלת הבנקים.

אופיר אקוניס: עדכון מאת המפקח על הבנקים.

אופיר אקוניס: המפקח מסר כי בבנק ישראל ממתינים לנתונים ומקווים להביא אותם בתום הרבעון הראשון לתחילת הרפורמה הזאת שיסתיים בספטמבר וב-4 בינואר העביר המפקח בכתב לוועדה דיווח על עיקרי פעילותו של הפיקוח על הבנקים ונמסר כי הפיקוח על הבנקים השלים את היערכותו ואת היערכות המערכת הבנקאית לכניסת הרפורמה לתוקף מחר לפני שנה, ב-1 ביולי 2008.

אופיר אקוניס: אנחנו מיד אדוני המפקח נשמע את סקירתך.

אופיר אקוניס: לאחר מכן חברי הכנסת והאורחים שנרשמו ישמיעו את דברם ואנחנו ב-11:25 נסיים את הדיון כדי להחליף כאן את הנוכחים לטובת הדיון השני על סדר היום על דרך ארץ.

אופיר אקוניס: בכל מקרה אנחנו בוועדה חבר הכנסת שי כהרגלנו נשתדל ואני מקווה גם להצליח לייצג את הציבור בישראל.

אופיר אקוניס: נדאג לכך שהרפורמה תתבצע בצורה הטובה ביותר שתקל אל האזרחים במדינה.

אופיר אקוניס: והמדינה שלנו עדיין נמצאת במשבר כלכלי.

אופיר אקוניס: אני מקווה, אם נהיה אופטימיים ונוכל אולי לצאת ממנו בתחילת השנה הבאה.

אופיר אקוניס: אבל זה דיון נפרד.

אופיר אקוניס: בכל מקרה אני מבקש ממך המפקח להציג את סקירתך.

אופיר אקוניס: בוקר טוב ותודה שהגעת אלינו.

אופיר אקוניס: בבקשה.

רוני חזקיהו: בוקר טוב ותודה רבה.

רוני חזקיהו: אנחנו בעצם מדווחים לציבור ולחברי הכנסת בוועדת הכלכלה על תוצאות הרפורמה כפי שהן בעצם מסתמנות בנתונים שאנחנו מקבלים מהמערכת הבנקאית.

רוני חזקיהו: אלה הם נתונים.

רוני חזקיהו: זה לא סקרים וזה לא מדגמים.

רוני חזקיהו: זה נתונים.

רוני חזקיהו: מפאת זה שחלק ניכר מחברי ועדת הכלכלה של הכנסת הם חדשים אני ברשות

רוני חזקיהו: כם אבל ממש במהירות, אם יהיו שאלות אני אשמח להרחיב, גם אתייחס בכמה מילים לגבי החוק עצמו והרפורמה עצמה איזה רקע לאנשים שפחות מכירים.

רוני חזקיהו: חלק מהאנשים שנוכחים פה באולם היו שותפים לחוק הזה שבעצם חוקק על ידי ועדת הכלכלה כפי שהזכיר יושב ראש הוועדה.

רוני חזקיהו: אני אפתח בהתפתחויות המרכזיות שאנחנו רואים כרגע בנתונים שיש לנו לשלושה הרבעונים הראשונים שחלפו מאז יישום החוק הזה לראשונה ביולי שנה שעברה.

רוני חזקיהו: שני רבעונים ב-2008, רבעון אחד ב-2009.

רוני חזקיהו: אלה הנתונים.

רוני חזקיהו: במשך התקופה הזו לא נוספו עמלות חדשות, לא הועלו תעריפי שירותים נפוצים למשקי הבית.

רוני חזקיהו: זאת אומרת זאת עובדה שחשוב לציין אותה.

רוני חזקיהו: העובדה הזאת היא מצוינת למרות שבעצם היתה עליית שיעורי מדד.

רוני חזקיהו: לא היו עדכונים לעליית המדד לגבי המחירים של העמלות, התעריפונים.

רוני חזקיהו: מעבר לכך אנחנו חווינו ב-2008 ובתחילת 20009 עדיין חווים משבר כלכלי שהשפיע על תוצאות הבנקים.

רוני חזקיהו: מי שחזה בתוצאות הבנקים ל-2008 ראה ירידה גדולה ברווחיות עד כדי הפסד בחלק מהבנקים.

רוני חזקיהו: למרות הכול הבנקים לא עשו שום צעד בכיוון העלאת העמלות למגזר משקי הבית.

רוני חזקיהו: זה חשוב לציין.

רוני חזקיהו: הם צריכים לפנות אלינו ולקבל אישור.

רוני חזקיהו: זה בעצם היתרון בחוק הזה שהם צריכים לפנות אלינו אם הם רוצים להוסיף עמלה כלשהי.

רוני חזקיהו: אבל אנחנו מדברים על משקי הבית.

רוני חזקיהו: זאת אומרת יכול להיות שכן היתה ובחלק מהבנקים רואים את זה היתה העלאה של עמלות במגזר העסקי הגדול, בתאגידים למשל, וזה דווקא לדעתי צעד מבורך כי עד היום מה שהיה בנושא של העמלות שמגזר משקי הבית מימן את ההנחות וההטבות המפליגות שניתנו ללקוחות הגדולים שניהלו משא ומתן ביד רמה מול הבנקים.

רוני חזקיהו: כעת הם לא יכולים.

רוני חזקיהו: המשחק פה הוא נורא קטן מבחינתם.

רוני חזקיהו: הרפורמה הזו בעצם הביאה לחיסכון של קרוב ל-300 מיליון שקל למשקי הבית והיא מראה על ירידה בהוצאה לשירותים הבנקאיים הנפוצים ואלה הם השירותים שאנחנו בודקים בעצם, זה כל הדברים הבסיסיים שבין 10% ל-24% ואני אפרט בהמשך.

רוני חזקיהו: יש הוזלת שירותים בנקאיים עבור האוכלוסיות החלשות.

רוני חזקיהו: אנחנו מעבר לתעריפונים שעשינו לכלל משקי הבית שהם תעריפונים מיוחדים למשקי הבית בעצם גם נתנו שורה של הקלות לאוכלוסיות מיוחדות.

רוני חזקיהו: באוכלוסיות האלה אפילו הרחבנו אותם, למשל לכל הגמלאים, לאזרחים ותיקים.

רוני חזקיהו: גם על זה נפרט בהמשך ונראה שם שלגבי ההשוואה שאנחנו עושים בנתונים שיש לנו מהמערכת הבנקאית לגבי ההוצאה של האוכלוסייה הזו עבור שירותים בנקאיים בהשוואה להוצאה שהיא עשתה לפני הרפורמה אנחנו רואים את החיסכון.

רוני חזקיהו: אנחנו גם נראה שבעצם ההוצאה על שירותים בנקאיים נפוצים בישראל היא נמוכה מהממוצע העולמי.

רוני חזקיהו: היא ירדה עוד יותר ביחס לעולם ממה שהיא היתה לפני הרפורמה.

רוני חזקיהו: אז היא היתה פחות או יותר דומה למצב בעולם.

רוני חזקיהו: והדבר האחרון שבעצם זה היה מטרת הרפורמה, או שני הדברים האחרונים זה בעצם, אנחנו רצינו לתת לשוק, לייצר תחרות, והרפורמה המטרה שלה כפי שהיא מוגדרת ונראה אותה בהמשך היתה נושא של שקיפות, אחידות, צמצום מספר עמלות, כל הדברים שיאפשרו לציבור הלקוחות לבצע צרכנות נבונה יותר.

רוני חזקיהו: אני ממש במהירות אעבור על עיקרי הרפורמה בעמלות.

רוני חזקיהו: אז קודם כל הרפורמה בעמלות התחילה ב-2005 ועסקת החבילה שבה בעצם הוזלו העלויות ב-30%.

רוני חזקיהו: שמה עשו שתי פעולות מרכזיות.

רוני חזקיהו: ביטלו את דמי הניהול הקבועים וביטלו את עמלת רישום הפעולה ובעצם הביאו להוזלה בעניין הזה.

רוני חזקיהו: אז כשנבדקו התוצאות לאחר עסקת החבילה הזו בעצם רמת המחירים בארץ היתה דומה אולי טיפה יקרה מהממוצע העולמי.

רוני חזקיהו: אני מדבר על הורדת המחירים ב-2006.

רוני חזקיהו: היא היתה קצת יותר יקרה.

רוני חזקיהו: אפשר להראות את זה אבל אני פשוט לא רוצה לדבר הרבה על העבר.

רוני חזקיהו: הנושא של עיקרי הרפורמה היו יצירת שקיפות במחירים שתוביל בהמשך להפחתת מחירים בטווח הארוך כפועל יוצא מהשקיפות.

רוני חזקיהו: אנחנו מדברים על מתן סמכות למפקח להתערב במקרים, במחרים ובמקומות שהוא מזהה שם כשל.

רוני חזקיהו: אלה שני הדברים שמובילים בעצם את הרפורמה הזו, ביצירת השקיפות אנחנו דיברנו על צמצום מספר העמלות, אחידות בשמות של העמלות, שמות פשוטים ומובנים, וכל הדברים שבעצם יכולים לעודד את הציבור שלפני כן היה מבולבל ולא ידע כמה הוא שילם.

רוני חזקיהו: אחד הדברים הגדולים של הרפורמה הזו בעצם שאולי היא לפעמים מעוררת כעס אצל האנשים, שסוף סוף הם יודעים על מה הם משלמים ולפני כן הם לא ידעו על מה הם משלמים.

רוני חזקיהו: לא ידעו לעשות השוואה.

רוני חזקיהו: היו להם עמלות בשמות שונים, היו להם עמלות בתקופות שונות, היו להם עמלות שבעצם נגבו מהם אולי לא גילו את זה בצורה הכי נאותה.

רוני חזקיהו: הסיפור הזה נגמר וזה בעצם כרגע שהציבור רואה את העמלות אז הוא יודע כמה הוא משלם והוא יכול לנהל על זה את המשא ומתן.

רוני חזקיהו: הצמצום הזה בעצם אומר שהיה צמצום לשליש, מ-198 ל-72.

רוני חזקיהו: אנחנו רואים את זה בטבלה הזו.

אופיר אקוניס: אתה אומר שהיום הציבור יודע על מה הוא משלם עמלות?

רוני חזקיהו: כן.

אופיר אקוניס: יכול לדעת.

אופיר אקוניס: זה ניסוח יותר טוב.

אופיר אקוניס: לא שיש לי איזו טענה כלשהי.

אופיר אקוניס: אבל נדמה לי שעדיין לא.

רוני חזקיהו: בוא נגיד בזהירות יותר.

רוני חזקיהו: יש שיפור משמעותי.

רוני חזקיהו: נתנו כלים.

רוני חזקיהו: באוכלוסיות שהגדרנו אותם לצורך הרפורמה הזאת אלה הן אוכלוסיות שבעצם יש להם קשיים לבצע את התחרות ואת הצרכנות הנבונה והחלטנו להקל עליהן במהלך מיוחד.

רוני חזקיהו: אז למשל החלטנו להקל על אזרחים ותיקים.

רוני חזקיהו: בעצם זה גמלאים.

רוני חזקיהו: כל מי שמגיע מעל גיל 67 הוא בעצם נכנס לקטגוריה הזו ולא הכנסנו שום מגבלה נוספת.

רוני חזקיהו: מספיק שהוא פוגע בטריגר הזה.

רוני חזקיהו: בעלי מוגבלויות, לקוחות שאינם מחזיקים בכרטיס, לא יכול לבצע.

רוני חזקיהו: הרי הרפורמה הזו בין השאר מעודדת פעולות בערוץ הישיר.

רוני חזקיהו: אז אם לך יש מגבלה ואין לך כרטיס, אתה לא יכול למשוך או לקבל מידע או לעשות פעולות בערוץ הישיר אז בעצם לא יוכלו לחייב אותך לפעולות פקיד, ועל הפעולות פקיד האלה הם יחייבו בפעולות של ערוץ ישיר.

רוני חזקיהו: זה הלקחים תוך די הדינמיקה וההתפתחות של הרפורמה במהלך הרבעונים הנוספים אחרי פעולתה וזה שאפשרנו גם את ההפקדות בתיבות שירות להפוך אותן בעצם לפעולות ישירות.

רוני חזקיהו: זאת אומרת בן אדם יכול להכין בבית את הטופס, לבוא לשאול שאלות בתיבה, וזה נחשב כפעולה ישירה ועל זה הוא יחויב כפעולה ישירה.

רוני חזקיהו: דבר נוסף, היו פה ועדי בתים שגם זה ראינו שיש מקום לתקן את מה שהיה בתחילת הרפורמה והגדרנו את ועדי הבתים כלקוחות פרטיים ולא בעצם כלקוח עסקי כי אז בעקבות זה היתה חלה עליהם שיעור עמלות הרבה יותר גבוה.

רוני חזקיהו: בעיקרי הרפורמה אנחנו בעצם דואגים וזה חלק מהשקיפות להסברה ולהשוואה וזו פעם ראשונה שבעצם אנחנו מודיעים לציבור בצורה מסודרת ולא על ידי סקר שהבנק מזמין איזה בנק יותר יקר ואיזה בנק יותר זול, ובכמה הוא יותר יקר ובכמה הוא יותר זול, כל השקיפות הזאת עומדת לרשות הצרכנים.

רוני חזקיהו: זה מופיע באתר האינטרנט של בנק ישראל.

נחמן שי: האוכלוסיות החלשות יודעות להגיע לאתר האינטרנט?

רוני חזקיהו: ולכן שמה נתנו הקלות כי ישנה בעיה בנושא הזה.

דני דנון: כמה כניסות היו לאינטרנט של בנק ישראל?

רוני סעדון: אין לי נתון מדויק של מספר אבל בשלב מסוים של כמה חודשים אחרי הרפורמה מתברר שמדובר בעשרות אלפים של כניסות לעמוד הרלוונטי.

אופיר אקוניס: האם תוכל להעביר לנו כשיהיה לך נתונים יותר מדויקים לחברי הוועדה לגבי הכניסות והשימוש באתר.

רוני חזקיהו: אז בהתפתחויות המרכזיות אני עוזב כרגע את עיקרי הרפורמה ובעצם עובר לדיווח.

רוני חזקיהו: כפי שאנחנו רואים מאז כניסת הרפורמה לתוקף לא נוספו עמלות חדשות ולא הועלו תעריפים של העמלות הקיימות למרות עליות מחירים בתחומים אחרים במשק שמתבטאים גם בעליית המדד מאז תחילת שנת 2008.

רוני חזקיהו: אנחנו רואים בעצם ירידה בהוצאה החודשית.

רוני חזקיהו: כבר נאמר וחיסכון למשקי הבית לעומת לפני הרפורמה.

רוני חזקיהו: יש השוואה בין ההכנסות הבנקים מעמלות ממשקי הבית על פי נתונים.

רוני חזקיהו: עכשיו בכל מקרה יש ירידה בהכנסה.

רוני חזקיהו: חלק מזה נבע גם בעובדה שעברו מעמלות של פקיד לעמלות של ישיר.

רוני חזקיהו: זה הביא בהכנסות הבנקים סדר גודל של 300 מיליון שקל ירידה.

רוני חזקיהו: הירידה הזו במשחק סכום אפס הגיעה למשקי הבית.

רוני חזקיהו: כשאנחנו מסתכלים ופה אלה נתונים שאנחנו מפרסמים באתר שלנו אנחנו רואים את ההוצאה החודשית הממוצעת לחשבון על שירותי העו"ש שכוללים בתוכם גם את מסגרת האשראי שיש היום כמעט לכל החשבונות של משקי הבית.

רוני חזקיהו: ההוצאה הזו היא נעה בשונות מסוימת בין הבנקים השונים.

רוני חזקיהו: הבנק הזול ביותר זה פועלים כפי שאתם רואים פה והבנק הבינלאומי הוא היקר ביותר.

רוני חזקיהו: בעצם העובדה ששני הבנקים הגדולים פועלים ולאומי הם הבנקים הזולים יותר אז בעצם 70% מהלקוחות נהנים משיעורי עמלות נמוכים יחסית לבנקים האחרים.

אופיר אקוניס: מה זה היה 14 שקלים ו-60 אגורות?

רוני חזקיהו: זו ההוצאה הממוצעת כשאנחנו לוקחים את ההכנסה הכוללת והיום הפרדנו את ההכנסה מעמלות למשקי בית מהעמלות הכלליות.

רוני חזקיהו: דיווחים אמיתיים שאנחנו מקבלים על ההכנסה, מחלקים אותה במספר החשבונות של משקי הבית, מקבלים הוצאה ממוצעת לחשבון.

רוני חזקיהו: זו טיבה של הסטטיסטיקה, אתה גם טובע בממוצע מים שזה 80 סנטימטר.

רוני חזקיהו: אז זה דבר אחד.

רוני חזקיהו: דבר שני חשוב לראות אם רוצים להסתמך רק על סטטיסטיקה ולא לדבר על דברים אחרים אז כל ההוצאה הבנקאית על חשבון שמדברים עליו כל כך הרבה ועוסקים בו בכל כך הרבה ועדות, 17 שקל או 15 שקל, או עד 20 שקל.

רוני חזקיהו: עלות ניהול החשבון לחודש למשקי הבית בשירותים שאנחנו מדברים עליהם.

רוני חזקיהו: אם מישהו מחר ילך לשכור כספת או יעשה איזו פעולה חריגה בנגזרים והוא משק בית הוא ישלם משהו אחר.

רוני חזקיהו: אבל על הפעולות מה שאנחנו קוראים פעולות בערוץ ישיר מול פקיד הבסיסיות ביותר מה שהיה פעם שורות בחשבון וכל הדברים האלה שביטלנו, זה המצב.

רוני חזקיהו: כשאנחנו מסתכלים על הוצאה חודשית ממוצעת על שירותי העו"ש כולל מסגרת אשראי.

רוני חזקיהו: לפני עסקת החבילה אז היו כמובן סכומים, שם היתה הירידה הגדולה ובהמשך זה פחות או יותר נע בסביבות ה-16 שקלים.

רוני חזקיהו: זה המצב לגבי הרבעונים כפי שאנחנו רואים אותם.

רוני חזקיהו: אם אנחנו נצרף לזה גם את הנושא של ההלוואות כי חלק משמעותי מהרפורמה בעצם הוא ביטל עמלות מסוימות שהבנקים גבו על אשראי ושמה יש חיסכון הרבה יותר גדול.

רוני חזקיהו: אבל כשאני לוקח את העמלות האלה על ההלוואות שנגבו בעבר ומפזר אותם על כל החשבונות ועל כל הפעולות כמובן שבסטטיסטיקה מקבלים מספרים מאוד מאוד נמוכים.

רוני חזקיהו: אז אנחנו רואים שהחיסכון מהפעלת הרפורמה היא ירידה של 24%.

רוני חזקיהו: מרמה של22.

רוני חזקיהו: 9 לרמה של 18.4 שקלים נכון לנתוני הרבעון השלישי, או הרבעון הראשון של שנת 2009.

רוני חזקיהו: לגבי הנושא של כרטיסי האשראי.

רוני חזקיהו: דרך אגב הסכומים האלה כולם הם סכומים של גבייה בפועל.

רוני חזקיהו: זאת אומרת התעריפונים היו כמובן הרבה יותר גבוהים אבל פה נכנסת התחרות וישנו הנושא של ניהול המשא ומתן ובעצם התרגום שלו לגבייה בפועל יותר נמוכה, גם את זה אנחנו נוכל להראות בהמשך.

רוני חזקיהו: בכרטיסי אשראי כפי שאנחנו רואים עוד פעם יש פה שונות.

רוני חזקיהו: יש פה ישרכארט ולאומי שגובים פחות מ-4.8 וויזה כאל שמשווק על ידי דיסקונט בינלאומי.

רוני חזקיהו: נדמה לי שזה הכול, גובה שיעור של 10.2 שקלים שזה שיעור הרבה יותר גבוה.

נחמן שי: אתה בוחן למה חברה אחת גובה פי שניים וחברה אחרת לא?

רוני חזקיהו: לא.

רוני חזקיהו: אנחנו מפרסמים את זה מתוך הנחה שהציבור יחליט וזו גם הסיבה בגללה אנחנו מופיעים פה ומסבירים את זה והציבור בעצם צריך להחליט.

רוני חזקיהו: אם אנחנו נראה למשל שכל המערכת הבנקאית תתיישר מחר ותגבה 15 שקלים במקום זה והיא לא תיתן הנחות נראה כשל תחרות ואז על פי החוק אני יכול להתערב.

רוני חזקיהו: איפה שאין כשל אני לא מתערב ויש פה תחרות.

רוני חזקיהו: בניגוד לעבר נוצרה השונות הזו והשונות הזו בעצם לא היתה קודם וזה היה הכשל שהצבענו עליו במחקר שעשה בנק ישראל.

רוני חזקיהו: יש כשל כי בעצם הכול הולך אותו דבר ומכניסת הרפורמה הזו אנחנו רואים שזה לא המצב.

רוני חזקיהו: אז זו השונות בין הבנקים השונים ואנחנו רואים בין 13 או 14 שקלים בעצם מהזול ביותר לפועלים לבין לאומי היקר ביותר.

רוני חזקיהו: האינפורמציה הזו היא אינפורמציה שמבוססת על נתונים אמיתיים והיא מוצבת בפני הציבור שיראה וישפוט.

רוני חזקיהו: אלה נתונים לרבעון הראשון של 2009 כאשר יש שלושה רבעונים.

רוני חזקיהו: אנחנו כמובן עוד לא קיבלנו את נתוני הרבעון השני שעוד לא נגמר.

רוני חזקיהו: נפרסם אותם בהמשך.

רוני חזקיהו: בכרטיסי האשראי גם את זה ראינו ואני בכוונה מדגיש את זה למרות שזה חוזר כדי שתראו שאנחנו מודיעים לציבור, הנה תראו.

רוני חזקיהו: אם היית עכשיו מקבל כרטיס ואתה יכול גם אם אתה לא לקוח של אותו בנק, היית מקבל כרטיס אשראי של ישרכארט במקום כרטיס של ויזה קארד היית חוסך בעמלה החודשית שלך איקס שקלים שאתה משלם וזה לא כרטיס פחות טוב בוא נקרא לזה.

רוני חזקיהו: זו הצרכנות שבעצם הרפורמה עודדה.

רוני חזקיהו: אנחנו חושבים שזאת תחילתה של צרכנות נבונה.

רוני חזקיהו: זאת אומרת עדיין יש כברת דרך ארוכה ללכת.

רוני חזקיהו: זאת רפורמה מקיפה ויסודית וצריך עדיין לעכל אותה.

רוני חזקיהו: אנחנו מקווים שגופים נוספים שנוכחים פה בחדר ישתתפו בעניין של עידוד הציבור לצרכנות נבונה ויאמרו לציבור שהוא יכול לקבל היום את האינפורמציה ובאינפורמציה הזאת הוא יכול לעשות שימוש ולעודד אותו לעשות את זה.

רוני חזקיהו: אנחנו רואים את תחילתה של דרך כזו.

רוני חזקיהו: יש לנו עוד כברת דרך ללכת שמה.

רוני חזקיהו: אנחנו מצידנו נעשה את כל המאמצים גם ברמה של פניות אישיות שאנחנו מקבלים על ידי לקוחות שפונים אלינו לפניות הציבור ואנחנו מטפלים בהם, מטפלים בעיוותים ומטפלים בנושא של הסב רה בעניין הזה.

רוני חזקיהו: גם באמצעות אתר האינטרנט שמאפשר את השקיפות הזו.

אופיר אקוניס: לגבי הממוצעים, אתה הצגת ממוצע גבוה של בנק מסוים וממוצע נמוך של בנק אחר.

אופיר אקוניס: האם כתוצאה מכך היו מעברים מהבנק שלוקח את העמלות הממוצעות הגבוהות ביותר לזה שלוקח את העמלות הממוצעות הנמוכות ביותר, היה איזה סוג של מעבר?

אופיר אקוניס: יש לך נתונים?

רוני חזקיהו: אני לא חושב שאנחנו צריכים אפילו לצפות למעבר מסיבי כלשהו של לקוחות בעקבות העמלות כי בסופו של דבר כשאנחנו מסתכלים על הסכומים האלה לקוח קבוע בשרשרת של כבלים החל מההיכרות עם הפקיד שהוא עובד איתו כבר הרבה שנים דרך בעצם שלל פעילויות אחרות שהוא ומשפחתו עושים בבנק ולכן אם יבוא מישהו וייתן לו 5 שקלים או 10 שקלים בחודש הנחה הוא לא יעזוב בשביל זה בנק.

רוני חזקיהו: אנחנו חושבים שזה כן יעודד לקוחות שעובדים עם כמה בנקים להעביר כובד פעילות ממקום למקום.

רוני חזקיהו: שנית, זה מעודד לעשות צרכנות נבונה במישור האחר שבו אתה מתמקח על המחירים.

רוני חזקיהו: ואת זה אנחנו רואים בגרפים האלה שעכשיו אנחנו נראה.

רוני חזקיהו: זה גם מעודד ליעילות מסוימת.

רוני חזקיהו: יעילות זה משמעות המעבר מעבודה מול פקיד לעבודה מול ערוצים ישירים.

רוני חזקיהו: למשל אם מישהו יחזיק 5 כרטיסים והוא לא היה צריך אותם כי דחפו לו אותם וחייבו אותו אחר כך עליהם אז היום הוא יחזיר אותם כי זה עולה לו.

רוני חזקיהו: זו צרכנות נבונה.

רוני חזקיהו: הוא מחזיק כרטיס אחד או במקרה אחר שניים.

רוני חזקיהו: וזה מה שזה עשה.

רוני חזקיהו: אז תראו מה שזה עשה לעמלה של פעולה על ידי פקיד.

רוני חזקיהו: אנחנו רואים שיש פה הנחה של 41% בממוצע.

רוני חזקיהו: אנחנו רואים, הנה תראו, בנק שהיה גבוה בעמלות שלו, 5.9 שקלים לפעולת פקיד אז נכון שהתעריפון הוא גבוה, נכון שמשלמים הרבה כסף, בממוצע משלמים פה 2 שקלים.

רוני חזקיהו: וזו תמונה שאם נשווה אותה לעבר ואין לי את הנתון הזה זה שיפור משמעותי.

רוני חזקיהו: לא היה הדבר הזה ברבעונים הראשונים.

רוני חזקיהו: זה מה שאנחנו מצפים מהציבור, שישלם פחות מהתעריפון וככה בעצם הוא יביא לידי ביטוי את הנושא הזה.

רוני חזקיהו: אם נסתכל בעמלה של ערוץ ישיר, אלה שתי העמלות המרכזיות כמובן, ערוץ פקיד וערוץ ישיר, ושמה יש הנחה ממוצעת של 18%, שמה השונות היא גם קיימת אבל היא לא משמעותית כפי שהיא מתבטאת בנושא הזה של הפעולה מול פקיד.

רוני חזקיהו: בכרטיסי אשראי חשוב גם לראות שגם פה יש הנחה ממוצעת של 53%.

כרמל שאמה-הכהן: אם האוכלוסיות חלשות שהן פחות משכילות ופחות מתוחכמות לא נהנות מהפער הזה וקבוצות אחרות כן.

כרמל שאמה-הכהן: האם נבחנה הסוגיה הזאת?

אמיר בכר: אוכלוסיות שהן חלשות במגזר שלנו, אנשים בעלי מוגבלויות הם בהחלט בעמלה הזאת הם למטה כי הם לפי התקנות שלנו סופרים את הפעולה הזאת כפעולה בערוץ ישיר שהיא זולה הרבה יותר.

אמיר בכר: לכן הם בפנים.

כרמל שאמה-הכהן: אתם הולכים לקצה של הקצה.

כרמל שאמה-הכהן: אני מכיר הרבה אוכלוסיות שהם לא קשישים, ולא נכים הם עדיין חלשים.

כרמל שאמה-הכהן: הם אנשים שעובדים על שכר והם קשיי יום והם עדיין מגיעים לבנק ויכולת ההתמקחות שלהם עם הבנק ועם תעריפונים שואפת לאפס.

כרמל שאמה-הכהן: שאלתי שאלה פשוטה.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שלא בדקתם את זה.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שאין תשובה, יכול להיות שאתם לא אמורים לבדוק את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל השאלה ראויה שתישאל ולקבל עליה תשובה.

רוני חזקיהו: שאלה ראויה.

רוני חזקיהו: אין לנו פילוח לפי סקטורים.

רוני חזקיהו: זאת התשובה הנכונה.

רוני חזקיהו: אז כל ההתפתחויות המרכזיות הובילו להנחות והטבות כפי שראינו אותם, להחזרת כרטיסים מיותרים, למעבר לערוצים ישירים.

רוני חזקיהו: אפשר יהיה אולי לראות את הנושא של המעבר לפעולות ישירות.

רוני חזקיהו: לפני הרפורמה היו 12% מהפעולות פעולות פקיד ו-88% ישיר.

רוני חזקיהו: אחרי הרפורמה 6% פעולות פקיד ו-94% פעולות ישירות.

רוני חזקיהו: זאת ההתייעלות שהיא גם טובה ללקוח וגם טובה למערכת הבנקאית.

רוני חזקיהו: הרוב המוחלט נעשה בפעולות ישירות.

רוני חזקיהו: פעולות פקיד ירדו ב-50%.

רוני חזקיהו: זה כולל תיבות שירות.

נחמן שי: זה נראה מאוד גבוה כי אני אזרח צורך פעולת פקיד.

רוני חזקיהו: זה טבעי כי אתה חושב שזה אומר בעצם שישנה הטמעה גדולה מאוד של פעולות אינטרנט על ידי הלקוחות.

רוני חזקיהו: אבל האינטרנט הוא חלק קטן מתוך הפעולות.

רוני חזקיהו: זה כל פעולה שנעשית באופן ישיר.

רוני חזקיהו: זה החלוקה שעשינו כי עליהם לא חייבות עמלות ישירות ולא עמלות של פקיד.

נחמן שי: כל הוראות הקבע זה גם כלול?

רוני חזקיהו: כן.

רוני חזקיהו: כמובן שאתה עושה פעולה של תשלום שובר מול הפקיד זו פעולת פקיד.

רוני חזקיהו: אבל בדרך כלל היא נעשית בצורה של הוראת קבע.

רוני חזקיהו: אנחנו נשמח לקבל פניות ישירות אלינו כדי שנוכל לבדוק גם מקרים פרטניים כאלה ואחרים.

רוני חזקיהו: דרך הפניות האלה אנחנו עושים תיקונים רבים.

רוני חזקיהו: אז זה חשוב מאוד שיהיה מעבר לדיונים שמתבצעים פעם בתקופה.

אופיר אקוניס: פונים אליכם ואתם מסייעים בתיקון?

רוני חזקיהו: בוודאי.

רוני חזקיהו: ולא רק זה, אם אנחנו מגלים עוולה מסוימת שהיא מערכתית אז אנחנו דורשים מהבנק ומהערכת לעשות החזר אחורה לכל הלקוחות.

אופיר אקוניס: אז אני אנצל את ההזדמנות.

אופיר אקוניס: אנחנו חברי הכנסת מקבלים מהוועדה ואולי גם אתם כחברי כנסת פרטיים, אני מקבל כיושב ראש ועדה בקשות רבות מהציבור על רקע המצב הכלכלי וכל מיני לקוחות לגבי פרישת החזרי המשכנתאות שניתנו בתקופה כלכלית קצת יותר טובה.

אופיר אקוניס: אם אפשר גם פניה ממך אדוני המפקח על הבנקים לבדוק את ההיבט של פרישת החזרי המשכנתא.

אופיר אקוניס: אם תוכל.

רוני חזקיהו: ראשית אנחנו נבדוק.

רוני חזקיהו: באופן כללי היה המהלך של הפיקוח חשוב לציין במבצע עופרת יצוקה שבעצם עודד את הבנקים.

רוני חזקיהו: הבנקים עשו הטבות ללקוחות שהתקשו בתשלומי משכנתא וכן הלאה.

רוני חזקיהו: אנחנו נבחן גם את הנושא הזה בהמשך.

רוני חזקיהו: לגבי הנושא של אוכלוסיות חלשות, צריך להסתכל על קבוצות שונות אבל לקחנו את ההערה של חבר הכנסת שאמה בעניין הזה לתשומת לב.

רוני חזקיהו: ואנחנו נראה כמה יש ביכולתנו לעשות פילוח ולתת גם לך תשובה.

אתי לוי: חיילים, גמלאים, סטודנטים וכל אלה זה 20% שהם לא משלמים עמלות.

רוני חזקיהו: כדאי שנבוא בצורה מסודרת יותר ונעביר אינפורמציה על העניין הזה מאחר ולי אין אותו לפחות כרגע מולי.

רוני חזקיהו: עכשיו בואו ונראה לכם, לסיום יש את הנושא של ההשוואה לעולם.

רוני חזקיהו: כפי שאנחנו רואים פה ההוצאה על שירותים עבור פרופיל צריכה מקומי.

דני דנון: ההשוואה הזאת מקוממת.

רוני חזקיהו: למה?

דני דנון: כי מדובר בהוצאה נומינלית בסכום שמישהו מוציא אבל צריך להתייחס לגובה ההכנסה הממוצע בארצות הברית, באירופה.

רוני חזקיהו: מותאם.

קריאה: ומה זה שירותים נפוצים?

רוני חזקיהו: שירותים נפוצים אלה הם השירותים שאנחנו בעצם הגדרנו אותם.

רוני חזקיהו: כל המצגת הזאת מדברת על השירותים שזה פעולות העו"ש הנפוצות שאתה עושה מול הבנק.

רוני חזקיהו: יש פה שני פרופילים.

רוני חזקיהו: יש פרופיל צריכה שאנחנו אפיינו אותו כפרופיל הצריכה של הלקוח הישראלי.

רוני חזקיהו: ויש שהוא עושה X פעולות ישירות ו-Y פעולות מול פקיד.

רוני חזקיהו: על הדבר הזה הפעלנו את הגבייה בפועל של העמלות והגענו להשוואה של ההוצאה השנתית.

רוני חזקיהו: תרגמנו אותה ליורו ועשינו אותה בהתאם להשוואה של ההכנסה וכן הלאה.

רוני חזקיהו: זה הדבר הזה.

רוני חזקיהו: והדבר הבא זה בעצם, יש פרופיל צריכה גלובלי שהוא מוגדר שהוא מקיף 23 פעולות ובתדירות לפעולות שכל העולם משתמש בפרופיל הזה.

רוני חזקיהו: לפי הפרופיל הזה עשינו גם פה את ההשוואה וכפי שאנחנו רואים גם פה אנחנו ממוקמים יחסית במקום נמוך מול העולם.

רוני חזקיהו: כך שאיפה שלא תבדוק את זה, גם בפרופיל הצריכה המקומי וגם בפרופיל הצריכה הגלובלי כשאתה עושה את ההתאמות המתבקשות אתה מקבל בעצם שההוצאה על השירותים הבנקאיים היא בהחלט הוצאה על הצד היותר נמוך של ההשוואה העולמית.

רוני חזקיהו: מה שאנחנו עושים בפיקוח על הבנקים אנחנו ממשיכים לעקוב בצורה שוטפת אחרי כל הנתונים.

רוני חזקיהו: זה מהפך גדול מבחינתנו לקבל נתונים והיו לא מעט בקשות בוועדות קודמות שאמרו איפה הנתונים?

רוני חזקיהו: אז יש נתונים ואלה נתונים אמיתיים לגבי הגבייה ועשינו להם את הפיצול.

רוני חזקיהו: מיקדנו את זה לאותו תעריפון שעליו עשינו את הרפורמה.

אופיר אקוניס: אז הרפורמה סייעה לכם להגביר את הפיקוח, את הרגולציה שלכם?

רוני חזקיהו: בוודאי.

רוני חזקיהו: אנחנו עושים ניתוחים ומגמות ואנחנו עושים אכיפה קפדנית.

רוני חזקיהו: זאת אומרת בסופו של דבר אם יש דבר כזה שלקוח למרות מה שכתוב משלם יותר ויש דברים כאלה, ברגע שאנחנו מגלים דבר כזה אנחנו פועלים מול הבנק.

רוני חזקיהו: באותו הזמן אנחנו בודקים מיידית בכל המערכת הבנקאית והיו מקרים מעולם, יש פגם, אנחנו עושים החזר רטרואקטיבית לכולם על כל דבר.

רוני חזקיהו: למשל בא מישהו לבנק שאני לא אציין את שמו, ובעצם בא לשלם איזשהו שובר בתשלום מזומן אז חייבו אותו פעם אחת עמלה על זה שהוא משלם מזומן ופעם שנייה עמלה על זה שהוא משלם שובר ובעצם אין היקף על עמלות והיתה צריכה להיות עמלה אחת.

רוני חזקיהו: גילינו את זה.

רוני חזקיהו: אמרנו לך אחורה תחזיר לכולם מי שלקחת ממנו עמלות ובדקנו שבמקומות האחרים זה לא מתבצע וכן הלאה.

רוני חזקיהו: זו אכיפה כללית.

רוני חזקיהו: יושבים אנשים וזה מה שהם עושים מבחינת הפיקוח על הבנקים.

רוני חזקיהו: מעבר לכך יש לנו את אתר האינטרנט באמצעות המחשבונים.

אופיר אקוניס: איך בעצם נעשית הפנייה אליכם?

אופיר אקוניס: שהציבור ידע, באמצעות מיילים, מכתבים, טלפונים?

רוני חזקיהו: אנחנו מפרסמים כולל בהודעה לעיתונות היום שאנחנו מפרסמים על הנתונים האלה שכרגע הצגתי פה.

רוני חזקיהו: אנחנו מפרסמים את הטלפון של פניות הציבור.

רוני חזקיהו: נכנסים לאתר האינטרנט אפשר לראות גם שם את כל הפרטים ואפשר לפנות לכל אחד גם באינטרנט גם בטלפון.

רוני חזקיהו: צריכים לנסות ולעודד כמה שיותר את הציבור להשתמש באתר הזה וכפי שנאמר יש כניסות די רבות אבל אף פעם זה לא מספיק בעניין הזה.

רוני חזקיהו: מעבר לכך אנחנו מדווחים כפי שאנחנו עושים היום לכנסת ולציבור על התוצאות.

רוני חזקיהו: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך המפקח על הבנקים.

אופיר אקוניס: אנחנו נפתח עכשיו את הדיון ואנחנו נעשה את זה בשיטת הח"כ והאורח.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת חמד נרשם ראשון.

אופיר אקוניס: אחר כך ליאת גור מלהב.

אופיר אקוניס: כן בבקשה.

חמד עמאר: אני מקבל נתונים מהמועצה לצרכנות.

חמד עמאר: לפי הנתונים של המועצה לצרכנות יש עלייה של 45% בעמלות.

חמד עמאר: ולפי הנתונים שלנו מה שקיבלנו עכשיו יש הוזלה של 300 מיליון שקל.

חמד עמאר: ממוצע בין 10% ל-24% הורדה.

חמד עמאר: השאלה הראשונה שלי היא כמה הבנקים מרוויחים מהעמלות?

חמד עמאר: כמה הבנקים מרווחיים מהעמלות למשק בית?

חמד עמאר: שאלה שנייה, האם לבנק ישראל יש סמכות להורות על הפחתת העמלות לבנקים?

חמד עמאר: ואם יש לו סמכות האם הוא משתמש בסמכות הזאת?

חמד עמאר: והשאלה השלישית האם יש תחרות בין הבנקים היום בשביל לקבל לקוחות והלקוחות יכולים להשוות מחירים?

חמד עמאר: כאן אנחנו יכולים לראות בטבלאות של השוואות מחירים בהוזלה.

חמד עמאר: האם הצרכן הפשוט יכול לעשות את זה?

חמד עמאר: האם מקובל בעולם או שיש נוסחה לפטור את הצרכן מעמלות?

חמד עמאר: האם יש בעולם דבר כזה, יש נוסחה, דוגמה אם החשבון שלך בחשבון עו"ש הוא פלוס הוא מקבל פטור מעמלות מסוימות בעולם, האם מקובל דבר כזה או לא?

חמד עמאר: והאם בישראל יש כיוון כזה לבנק ישראל?

חמד עמאר: תודה.

ליאת גור: קודם כל קיבלתי דיווחים מהשטח גם מקבלני שיפוצים, גם מבעלי מיני מרקט שמשלמים יותר ושזה לא פחות מסובך.

ליאת גור: יש כאן סקר שכלכליסט פרסם לפני 10 ימים שרק 21% עושים השוואות ומתוך 21% האלה רק 5% עושים את זה באופן שוטף ומתוך אלה שכן עושים השוואה בין הבנקים 41% טוענים שלא קטנו העמלות שהם משלמים.

ליאת גור: יש לי שאלה גם בקשר לחשיפה.

ליאת גור: כל בעל עסק קטן וכל בעל מיני מרקט מחויב לסמן על כל סבון או על כל חבילת סוכר את המחיר.

ליאת גור: למה הבנקים הגדולים לא צריכים?

ליאת גור: כשאני הולכת לסרט, כשאני הולכת לבריכה, כתוב לי בדיוק כמה אני משלמת.

ליאת גור: בבנק אי אפשר.

ליאת גור: במקרה אני הייתי בשבוע שעבר בבנק, עברתי סניף.

רוני חזקיהו: לא רק שאת יודעת מה העמלה שאת משלמת אלא את צריכה לחתום שאת הבנת ואת יודעת את זה.

רוני חזקיהו: בדיוק להיפך ממה שאמרת.

רוני חזקיהו: אפילו תלכי למכשיר האוטומטי ותראי.

ליאת גור: שוב אני הייתי לפני שבוע בבנק, עברתי סניף מתל אביב לירושלים.

ליאת גור: ניסיתי לברר, אמרתי אני כבר שם אני אברר כמה אני משלמת לגבי עמלה.

ליאת גור: הפקידה לא ידעה להגיד לי.

ליאת גור: היא אמרה לי שאני במועדון ארגמן בבנק יהב.

ליאת גור: אני לא יודעת מה זה.

נחמן שי: זה לבעלי אוברדרפט גבוה.

נחמן שי: גם אני שם.

ליאת גור: ושאלתי אותה מה העמלה שאני משלמת, היא אמרה לי בין 1.20 שקל ל-1.60 שקל.

ליאת גור: גם נשיא לשכת היועצים העסקיים אצלנו שדיברתי איתו אתמול, יועצים עסקיים שעובדים כל הזמן עם הלקוחות מתלוננים שהעבודה מול הבנק מבחינת השקיפות והמחירים של העמלות לא יותר קלה, לא יותר ברורה, ושהלקוחות לא יודעים.

ליאת גור: יש באמת את הקבוצה הקטנה של אנשים עם גם הכנסה יותר גבוהה וגם השכלה יותר גבוהה שעושים את זה.

ליאת גור: הרוב הגדול של בעלי העסקים הקטנים לא כל כך מודעים וזה לא עזר להם.

ליאת גור: ועוד שאלה נוספת, בדרך כלל הפילוח שלכם הוא של משקי בית ושל עסקים קטנים.

ליאת גור: הרבה עסקים קטנים אין להם חשבון עסקי אלא הם מנהלים את זה מהחשבון הפרטי שלהם.

ליאת גור: האם יש איזשהו חתך או בדיקה שלכם עד כמה העמלות שמה ירדו כי הם מבצעים הרבה יותר פעולות ממשק בית רגיל.

ליאת גור: אם יש לכם ניתוח לגבי זה?

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת דנון.

דני דנון: תודה על המצגת.

דני דנון: למרות הנתונים שהוצגו, בגדול אפשר לומר שרפורמה נכשלה.

דני דנון: היא יצרה בסך הכול אחידות.

דני דנון: היתה פה הממונה ואמרה שיש תיאום בין הבנקים.

דני דנון: התיאום הזה בעצם יצר מצב שיש קהל שבוי שזה הלקוחות.

אופיר אקוניס: אחר כך היא תקנה ואמרה שזה עד 2005.

אופיר אקוניס: רק למען ההגינות והשקיפות בוועדה הזאת.

אופיר אקוניס: באמת היתה מצגת והיא אמרה שהיו תיאומים.

דני דנון: מהנתונים שהוצגו על הדרך ועל הצורה שבה נעשה התיאום בין הבנקים זה חמור מאוד.

דני דנון: גם אם זה היה עד 2005.

אהוד פלג: בפורום החקיקה ועדת החקירה כולה באה בעקבות זה.

דני דנון: דעתי לא השתנתה.

דני דנון: בשורה התחתונה יושבת הוועדה מחליטה על רפורמה וזו רפורמה מבורכת.

דני דנון: אבל זה שהעמלות ירדו מ-198 ל-72 והבנקים עדיין מרוויחים זה מראה שאז הם התווכחו פה בוועדה בטח לא להוריד את העמלות.

דני דנון: אני לא הייתי אז בוועדה.

דני דנון: אבל אני ראיתי את הפרוטוקולים, ראיתי את הויכוחים למה לא להוריד את העמלות.

דני דנון: ולא קרה שום דבר.

דני דנון: בשורה התחתונה הציבור בישראל היום מרגיש שאין לו כלים.

דני דנון: הוא בא לבנק, שואלים אותו אתה מאשר או לא מאשר את העמלה, מה הוא יגיד?

דני דנון: שהוא לא מאשר את העמלה.

דני דנון: שהוא לא יוציא את המאה שקלים מהכספומט.

דני דנון: אין שום ברירה ללקוח.

דני דנון: הלקוחות לא עוברים בין הבנקים אדוני המפקח וזה המדד לצרכנות ולתחרות.

דני דנון: ברגע שיש מעבר בין בנקים, אם הייתם אומרים לי שבשנה מסוימת אנשים עברו בגלל הנתונים, בגלל שהם קיבלו יותר מידע מהאינטרנט היינו רואים שיש צרכנות ויש תחרות.

דני דנון: אבל בפועל הצרכנים לא עוברים כי זה קהל שבוי.

דני דנון: הוא קשור לבנק מבחינה גיאוגרפית, הוא קשור לפקידה, קשה לו פיזית לעשות את המהלך של מעבר לבנק אחר, והדבר הזה היום מנוצל על ידי הבנקים.

דני דנון: אני פה אומר יותר לנציגי הבנקים ולא לאדוני, הניחו למשקי הבית.

דני דנון: אנחנו רואים שמשקי הבית זה לא מקור ההכנסה העיקרי שלכם ביום יום אבל זה מקור ההתמרמרות והתסכול הגדולים ביותר של אזרחי ישראל.

דני דנון: אנחנו מקבלים תלונות ויש פה גופים שעושים סקרים , רוב הציבור מתלונן על הבנקים.

דני דנון: למה הוא מתלונן על הבנקים?

דני דנון: כי הוא נתקל בנושא של העמלות האלו שהוא לא יכול לעשות שום דבר מול הפקיד, הוא לא יכול להוריד את העמלה, הוא לא יכול לעבור לבנק, הוא בעצם כבול.

דני דנון: יש חלופות.

דני דנון: אומרים מה נעשה?

דני דנון: לא נרוויח, תרוויחו.

דני דנון: החלופות ואמר את זה חבר הכנסת עמר לפני יש בעולם מקומות, גם באנגליה, שמרוויחים ממרווח הריבית.

דני דנון: אנחנו כרגע מקדמים הצעת חוק בנושא.

דני דנון: למה זה חשוב?

דני דנון: כי זה כלי לדעת, אם אני היום בבנק יודע שלוקחים ממני איקס ריבית על המינוס או על הפלוס או מזכים אותי לעומת בנק אחר זה כלי השוואתי שקל להסביר אותו.

דני דנון: היום אם תעשו סקר, תשאלו את האנשים אם הם יודעים על העמלות שהם משלמים אם הם משלמים יותר או פחות מבנק אחר מה שאמרת פה על כרטיסי האשראי לדוגמה, אני לא ידעתי את הנתון הזה.

דני דנון: ואני מניח שרוב אזרחי ישראל לא יודעים שהכרטיס האשראי שברשותם הוא כלכלי או לא כלכלי.

דני דנון: כי אין לאזרחים את האפשרות לעשות את המחקר, ללכת לאינטרנט.

דני דנון: יש להם משכנתא וילדים וחינוך וקייטנות ולא צריך להגיד להם לכו עכשיו תבדקו אם הכרטיס אשראי שבו אתם משתמשים הוא כדאי או לא כדאי.

דני דנון: לכן אנחנו צריכים לעשות מעשה ולקדם את החקיקה יחד עם הבנקים לראות איך אנחנו מקלים על משקי הבית, על האנשים הפשוטים, ופה ההגדרות שלכם על אוכלוסיה חלשה או לא חלשה אתם צריכים להיזהר מזה.

דני דנון: טוב מה שעשיתם אבל בסופו של דבר רוב האזרחים בישראל אין להם את הכלים לבחון את הדברים.

דני דנון: ושימו לב הוועדה וחברי הכנסת לא מדברים על העמלות שאתם גובים מעסקים, לא מדברים על דברים אחרים שאתם עושים.

דני דנון: הנושא של משק הבית הוא נושא מהותי ולכן אתם צריכים ביחד איתנו עם הוועדה לשקול את ביטול העמלות במשקי הבית בעובר ושב.

דני דנון: כמו שהתנגדתם בזמנו לרפורמה ולצמצום וצעקתם על הרווחיות ודברים אחרים גם אם נשב פה בעוד שנתיים, שלוש אתם תראו שאתם תמשיכו להרוויח אבל האזרחים לא ירגישו כל יום שעה שעה, אני נכנס לפקידה בבנק, היא נחמדה מאוד, 7 שקלים אני צריך לשלם לה עמלת בוקר טוב.

דני דנון: הדברים האלו הקטנים מקוממים את האזרח הקטן ולכן גם אנחנו פה מעבירים את המסר אליכם.

אהוד פלג: קודם כל אני רוצה לברך את הוועדה על המעמד של הדיווח החצי שנתי על מצב הרפורמה או על מצב התחרות בין הבנקים משום שעל בסיס הדיווחים האלה והנתונים שנאספים אפשר באמת לבוא ולהעריך האם כוונת המחוקק ברפורמה באה לידי ביטוי או שאנחנו לא הגענו למצב הרצוי.

אהוד פלג: אני רק רוצה פה להעיר היה ויכוח האם דברי הממונה על ההגבלים התייחסו או מתייחסים לתקופה הנוכחית.

אהוד פלג: ובכן בשנת 2008 אחרי הרפורמה הממונה התבטאה בכך שאין תחרות בין הבנקים ושהרפורמה לא סייעה לשפר את התחרות בין הבנקים ולכן המליצה על צעדים נוספים.

אהוד פלג: אני רוצה לחזור רגע למטרות הרפורמה.

אהוד פלג: אכן מטרות הרפורמה היו שתיים.

אהוד פלג: אחת, להגביר את השקיפות שתאפשר לצרכנים להבין מה היא העלות האמיתית של השירותים הבנקאיים עם יכולת להשוות ביניהם כדי לקבל החלטה מושכלת ובעקבותיה להיות מסוגלים גם לבצע מעבר של בנק ובדרך הזאת בעצם לייצר את התחרות שלדברי הכול, כולל אגב מנכ"לי הבנקים שבהופעות שלהם בפני הממונה וגם בפני ועדת החקירה הפרלמנטרית אמרו גם מנכ"לי הבנקים שאין מצב של תחרות.

אהוד פלג: ציטטתי בישיבה הקודמת את הדברים שלהם מפיהם.

אהוד פלג: זאת היתה מטרת הרפורמה וכמובן התוצאה הנלווית היתה אמורה להיות גם ירידת המחירים לצרכנים.

אהוד פלג: נשאלת השאלה היום במלאות שנה לרפורמה, האם הרפורמה השיגה את מטרתה?

אהוד פלג: האם הרפורמה היום מעודדת צרכנות נבונה כפי שהמפקח על הבנקים הציג במצגת שלו.

אהוד פלג: אז קודם כל לעניין הנתונים.

אהוד פלג: אנחנו נשמח ואני מבקש מן הוועדה שהנתונים האלה שהציג פה הפיקוח על הבנקים ושלא הציג אותם קודם לכן על מנת שאנחנו נלמד אותם ונוכל להכין את עצמנו לדיון הזה.

אהוד פלג: אנחנו צריכים להתבסס על מקורות עצמיים שלנו.

אהוד פלג: אנחנו היינו מבקשים לקבל את הנתונים האלה ולא את המצגת בלבד אלא נתונים גולמיים על מנת שאנחנו נוכל ללמוד את הנתונים האלה ולבוא ולגבש את הערותינו לנתונים.

אהוד פלג: אני אודה לוועדה אם הדברים האלה יוכלו להתבצע.

אהוד פלג: אני רוצה לחזור לשאלה האם היום הצרכנים יכולים להשוות בין המחירים של השירותים בבנקים השונים?

אהוד פלג: המועצה לצרכנות ביצעה סקר השוואתי בין שוק שבו באופן מובהק יש תחרות ויש אפשרות לצרכנים וכתוצאה מזה יש תחרות להשוות בין בנקים שונים לגבי מחירי השירות הספציפי הזה שאותם הם צורכים.

אהוד פלג: אני מדבר על שוק המשכנתאות.

אהוד פלג: ואכן בשוק הזה צרכנים רבים, הייתי אומר לפי ממצאים שלנו, 50% אם לא למעלה מן הצרכנים לוקחים את המשכנתא שלא בבנק שלהם.

אהוד פלג: ואת זה הם עושים לאחר שבממצא אחר שמצאנו למעלה משלושת רבעי מהצרכנים שלקחו משכנתא השוו בין תנאי המשכנתא בבנקים השונים.

אהוד פלג: אנחנו רואים שכאשר הצרכנים יכולים להשוות הצרכנים גם יכולים להסיק מסקנות וללכת לבנק אחר.

אהוד פלג: השאלה היא האם נבדק הנתון הזה של מעבר צרכנים בין בנקים לגבי השירותים הכלליים.

אהוד פלג: אנחנו בדקנו לא את המעבר כי את זה אנחנו לא יכולים לבדוק, אנחנו יכולים לבדוק את ההשוואה ולגבי שוק השירותים שכמו העובר ושב, שירותים אחרים של הבנקים למעלה משני שלישים מן הצרכנים לא משווים.

אהוד פלג: וזה מול נתון שלמעלה משלושת רבעי משווים בשוק המשכנתאות.

אהוד פלג: מדוע?

אהוד פלג: משום שכנראה שכאשר אתה בא להשוות שני מספרים בשוק המשכנתאות אתה יכול לעשות את זה, וכאשר אתה בא לנסות ולשקלל את כל הנתונים שצריכים להיכנס למשוואה בשוק של השירותים הכלליים אתה לא יכול לעשות את זה.

אהוד פלג: אתה לא מעודד לעשות את זה.

אהוד פלג: כתוצאה מזה אתה לא עושה את זה.

אהוד פלג: משכנתא היא אכן הלוואה נכבדה אבל גם שם יש הלוואות בסדרי גודל של עשרות אלפי שקלים שאני בטוח שתסכים איתי שבשירותים הכלליים כשאנחנו מדברים על ריביות, על פיקדונות יכולים להגיע לעשרות ומאות אלפי שקלים אפילו.

אהוד פלג: שנית, גם לצערנו באוברדרפט אנחנו מכירים לא מעט צרכנים שהאוברדרפט שלהם מגיע לסכומים מן הסוג הזה.

אהוד פלג: כך שגם שם לא מקלים ראש.

אהוד פלג: הבעיה ששם לא יכולים להשוות.

אהוד פלג: ואם לא יכולים להשוות אין תחרות.

אהוד פלג: אם לא יכולים להשוות אז אין גם יכולת לבצע כבוד המפקח צרכנות נבונה.

אהוד פלג: וזה מה שאנחנו רצינו שיקרה.

אהוד פלג: זה מה שהמחוקק רצה שיקרה ברפורמה וזה לא קורה.

אהוד פלג: היות שזה לא קורה, היות ולא שמענו פה נתונים על מעברי בנקים ואני אהיה מסופק מאוד אם אכן יש מעברי בנקים, היות ואנחנו לא רואים גם מבחינת מבחנים אחרים של תחרותיות ואני לא יודע אם זה נבדק, הייתי שמח לשמוע אם הפיקוח על הבנקים בודק את התחרותיות בין הבנקים במדדים שונים.

אהוד פלג: זה לא הוצג בפנינו.

אהוד פלג: הוצגו הסקות מכמה נתונים שלא בהכרח הייתי מסכים שהם מעידים על גובה התחרותיות או קיומה, משום כך גם אנחנו לא רואים תחרות משמעותית בריביות, ירידה של הריביות, גם כשבנק ישראל כבר מוריד את הריבית אנחנו לא רואים שהבנקים מורידים את הריבית.

אהוד פלג: היתה על זה כולל של המפקח, כולל של הנגיד.

אהוד פלג: לאור הדברים האלה אנחנו קובעים על פי הנתונים שהוצגו ושנמצאים בידינו שאין תחרותיות.

אהוד פלג: כלומר מטרת הרפורמה הזאת לא הושגה.

אהוד פלג: אנחנו גם טוענים שעבור מרבית הצרכנים העמלות על העו"ש התייקרו ולאור כל הדברים האלה המסקנה היא בלתי נמנעת.

אהוד פלג: כדי להתניע את התחרות בין הבנקים צריך לסלק את הרעש שיוצרות עמלות העו"ש ולבטל אותן.

אהוד פלג: הדבר הזה שותפים לו מלומדים שאני בטוח שרובכם מכירים.

אהוד פלג: פרופסור דוד לב ארי התבטא בנושאים האלה לא אחת כולל פה בפני הוועדה בישיבה האחרונה שלה.

אהוד פלג: המצב הזה אני בטוח שכולנו זוכרים את ההקבלה היפה של חבר הכנסת יעקב כהן משל העגבנייה.

אופיר אקוניס: אנחנו לא מדברים על נושאים שקשורים לפירות וירקות בוועדה הזאת.

אהוד פלג: נושא כאוב שנידון בוועדה אחרת הבוקר.

אהוד פלג: אם היית נאלץ לשלם על עגבנייה בתנאים שבהם אתה נדרש לשלם על מחירי השירותים הבנקאיים היית משלם הרבה מאוד עמלות על הצגה על המדף, על שקית, על המתנה בתור, עמלת עריכת מסמכים אם אתה רוצה את הקבלה גם אחר כך.

אהוד פלג: ההקבלה בהחלט במקומה.

אהוד פלג: אין עילת תשלום העמלה גם משום שהבנקים מרוויחים על הכספים שלנו שנמצאים אצלם.

אהוד פלג: אלה הכספים שמאפשרים להם לבצע את הפעולות שמכניסות להם כספים רבים בהלוואות ובהשקעות שונות.

אהוד פלג: אם הם כבר מקבלים רווחים מאיתנו על הכספים שלנו, אם ניקח את סך הכול של הכספים של הציבור שנמצאים בבנקים ונשאל את עצמנו כמה היינו מקבלים עליהם בהלוואה אותם היינו נדרשים יותר נכון לשלם עליהם בהלוואה זה ייתן לך אולי חלק מהתשובה של כמה הבנקים מרוויחים על הכספים האלה.

אהוד פלג: בכל אופן אנחנו עוד נדרשים לשלם לבנקים על כך שהכספים שם.

אהוד פלג: אני לא מבין למה אנחנו צריכים לשלם פעמיים.

אהוד פלג: אז אין עילה לתשלום העמלה.

אהוד פלג: אני מסיים בזה.

אהוד פלג: הדברים האלה נהוגים בעולם.

אהוד פלג: זאת המגמה העולמית, לרדת מעמלות העו"ש, למקד את התחרות במקטע שבו היא יכולה להתפתח, המקטע של המרווח הפיננסי.

אהוד פלג: אנחנו ראינו את זה גם בדוח האוזר שהוגש לוועדת החקירה הפרלמנטרית.

אהוד פלג: לאור כל הדברים האלה אנחנו מבקשים, מצטרפים לחבר הכנסת דני דנון שביחד איתו ועם חבר הכנסת כרמל שאמה אנחנו גיבשנו הצעת חוק לביטול עמלות העו"ש על מנת להתניע את התחרות בין הבנקים.

אהוד פלג: תודה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת נחמן שי.

אופיר אקוניס: אחר כך משה פרל מנכ"ל איגוד הבנקים.

אופיר אקוניס: אתה עכשיו חבר הכנסת מוזס.

אופיר אקוניס: בבקשה.

מנחם מוזס: תודה למפקח על הבנקים מר חזקיהו על הרצאה מאלפת מאוד.

מנחם מוזס: אני הייתי דווקא רוצה להתחבר לדברים של קודמיי ואני מסתכל כאן בתעריפון הזה המצומצם של עובר ושב וזו הכוונה למשקי הבית.

מנחם מוזס: הייתי רוצה להבין דוח הכרוך באיסוף מידע, למשל מסירת מידע היסטורי בדבר ריביות או שערי חליפין או שערי ניירות ערך אז המחיר של זה 89 שקל.

מנחם מוזס: תעריפון של בנק.

מנחם מוזס: שאלתי פשוט, אילו הבן אדם הזה בגיל הזהב או יהודי מבוגר היה יודע להשתמש באינטרנט זה לא היה עולה אגורה שחוקה.

מנחם מוזס: הוא היה רואה מה היה שער החליפין לפני 5 שנים, או לפני זה, ששת ימי בראשית.

מנחם מוזס: אני לא יודע מה הכוונה היסטורי.

מנחם מוזס: בכל אופן כאלה סכומים שמנים.

מנחם מוזס: ומה זה דוח סטנדרטי?

מנחם מוזס: אישור יתרות.

מנחם מוזס: דוח סטנדרטי 55 שקל.

מנחם מוזס: או זה פירוט תשלומים של הלוואה.

מנחם מוזס: לוח סילוק נוסף.

מנחם מוזס: זה לא דברים מסובכים.

מנחם מוזס: כאלה סכומים גדולים.

מנחם מוזס: הגיע הזמן קצת לצמצם את הסכומים האלה ובפרט שאנחנו מדברים כאן על אנשים מבוגרים שלא יודעים להשתמש באינטרנט.

מנחם מוזס: וגם יש אנשים צעירים כמוני כמו הילדים שלי שבגלל העקרונות הערכיים לא משתמשים באינטרנט.

מנחם מוזס: לא מכניסים את האינטרנט הביתה.

מנחם מוזס: ומכאן שהציבור הזה אדוני המפקח לא מגיע לאתר של בנק ישראל וחשבנו שמן הנכון הוא לפרסם לוח תעריפים במקום בולט בבנק.

מנחם מוזס: אין דבר כזה.

מנחם מוזס: אני עבדתי עם שלושה בנקים.

מנחם מוזס: היום אני כבר חבר כנסת אז יש לי רק את הבנק של המשכורת.

מנחם מוזס: בשלושת הבנקים האלה אין דבר כזה.

מנחם מוזס: האם המפקח על הבנקים אפשר לתקן את העניין הזה?

מנחם מוזס: אם יש חובה?

מנחם מוזס: אם זה חוק?

מנחם מוזס: בכל אופן אין.

מנחם מוזס: איפה זה מופיע?

מנחם מוזס: מישהו יכול להגיד לי?

אתי לוי: בכל סניף.

מנחם מוזס: אני הייתי בשלושה סניפים וזה לא מופיע.

מנחם מוזס: אולי במקום מוסתר.

אתי בנדלר: אולי רק נצטט מכללי הבנקאות שירות ללקוח עמלות התשס"ח - 2008 כלל 4 קובע כדלקמן: "תאגיד בנקאי יציג בסניפיו במקום בולט לעין את התעריפון המלא ואת התעריפונים המצומצמים".

אתי בנדלר: דהיינו יש חובה להציג את זה.

אתי בנדלר: תאגיד בנקאי יאפשר לכל אדם לקבל את התעריפון המלא והתעריפונים המצומצמים בסניפיו ובאמצעות אתר האינטרנט שלו.

אתי בנדלר: כן יאשר התאגיד הבנקאי ללקוחותיו לקבל את התעריפונים המצומצמים באמצעות מכשירים אוטומטיים שהוא מעמיד לשירות לקוחותיו.

אתי בנדלר: דהיינו כל לקוח יכול לדרוש ולקבל לידיו את התעריפון המצומצם.

אתי בנדלר: ללא עמלה אלא אם כן המפקח התיר לגבות עמלה עבור התעריפון הזה.

מנחם מוזס: שאלתי היא האם המפקח מסכים שצריכים לחייב את הבנקים לשים את זה מבחינת החוק?

מנחם מוזס: איך מיישמים את זה?

מנחם מוזס: אדוני היושב ראש, איך מיישמים דבר כזה?

מנחם מוזס: אם אני אתחיל עם הסקר הזה אני לא אשב בכנסת.

אופיר אקוניס: תודה חבר הכנסת מוזס.

אופיר אקוניס: משה פרל.

אופיר אקוניס: אחריו הכנסת שי ומיד אחריו חבר הכנסת שאמה.

משה פרל: האמת שהמצגת של המפקח די מייתרת את דבריי אבל אני בכל זאת רוצה להתייחס רק לנקודה אחת.

משה פרל: אני הייתי אחד מאלה שמלווים את האופן שבו ועדת הכלכלה מטפלת בסוגית העמלות בשנתיים האחרונות.

משה פרל: ליוויתי באופן אינטימי וצמוד את כל שלושת השלבים.

משה פרל: גם בכובעה כוועדת חקירה פרלמנטרית, גם בכובעה כמחוקקת וגם עכשיו בכובעה כמי שצריכה לפקח על יישום הרפורמה.

משה פרל: השאלה שאני מבקש לאתגר את עצמי ולתת עליה תשובה עכשיו היא אולי קצת פריפריאלית לנושאים האלה אבל בעיניי ולי היא מאוד מאוד חשובה.

משה פרל: לא רק לי.

משה פרל: היא למה כשאנחנו מתעסקים בזה, אגב לכל אורך שלושת השלבים העסק הזה נעשה עם טמפרטורות כאלה גבוהות, בכזה להט, בכזאת קוטביות.

משה פרל: אני יושב פה כבר שעה ומתווכחים פה אפילו על עובדות.

משה פרל: כל אחד רואה אותן אחרת.

משה פרל: כבר שנתיים שאני מבקר בוועדה הזאת חם באופן מיוחד ואני לא אומר את זה באופן אנקדוטלי.

משה פרל: אני כן רוצה לנסות להתמודד עם זה.

משה פרל: בצניעות אני אומר אולי אני אפילו אוכל לתרום משהו אם אצליח לשים את האצבע על הנקודה.

משה פרל: התחלת התהליך הזה לפני שנתיים יצא משתי הנחות.

משה פרל: כמעט הייתי אומר אכסיומטיות מבחינת נקודת המבט גם של ועדת הכלכלה וגם של ארגונים רבים.

משה פרל: בסוגריים אני אומר לך אדוני היושב ראש שאת השאלה למה תמיד הטמפרטורה עולה כשיש עמלות היא לא רק מטרידה אותי, היא מטרידה אפילו אנשים שיושבים בחדר הזה והם ממש לא במגזר הבנקאי אבל אני לא אהיה יותר מדי קונקרטי.

משה פרל: ההנחה הראשונה שהיתה בתחילת התהליך הזה שכאמור התחיל לפני למעלה משנתיים היתה שעמלות הבנקים יקרות, גבוהות, גזל, עושק, גניבה, והיו פה ביטויים עוד הרבה פחות פרלמנטריים.

משה פרל: תאמינו לי זה הדיון הכי מנומס והכי קריר שהיה.

משה פרל: ההנחה השנייה היתה שהמערכת איננה שקופה.

משה פרל: הציבור בעצם לא יכול לדעת על מה הוא משלם וממילא הוא לא יכול להשוות וממילא לא יכולה להתקיים תחרות.

משה פרל: יצאנו משתי ההנחות האלה.

משה פרל: הדרך שלי לברר את השאלה למה העסק הזה כל כך לוהט היא מאוד בנאלית.

משה פרל: אני אומר בוא נמיין כמו שעושים בהרבה מתודולוגיות אחרות ופעם אחת ולתמיד נראה על מה אנחנו חלוקים ועל מה אנחנו כבר מסכימים.

משה פרל: אז כאשר התחילו לדון בשתי ההנחות שציינתי התחילו באמת לחקור, נעשה פה תהליך מובנה.

משה פרל: היו שותפים בו הרבה מאוד גורמים.

משה פרל: פרופסור האוזר שליווה את הוועדה, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, עמותות, אגודות, חברי כנסת וכולי.

משה פרל: הדבר שאני יכול להגיד עליו שבוודאי הפסיק להיות במחלוקת הוא נקודת בסיס אחת.

משה פרל: עמלות הבנקים בישראל המספרים שזרמו לשולחן הוועדה הצביעו על כך שהן אינן עונות על כל הקריטריונים הלה של גזל, עושק.

משה פרל: איגוד הבנקים דיבר על כך ש-70% מהציבור משלם פחות מ-40 שקלים בחודש.

משה פרל: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בחרה מתודולוגיה אחרת של יצירת סל של עמלות והגיעה למסקנה שהממוצע הוא 37 שקלים לחודש.

משה פרל: הפיקוח על הבנקים שיזם את החקיקה בחר מתודולוגיה של פרופיל משתמש מסוים על פי שיטה שפותחה אם אני זוכר נכון על ידי חברת קפ ג'ימיני שעושה את זה בכל העולם.

משה פרל: זו מין סטנדרטיזציה כזאת.

משה פרל: הגיעה ל-38 שקלים בחודש.

משה פרל: בקיצור ואני לא רוצה להאריך על זה אבל זה קריטי להבין בתום התהליך הזה הדבר שעליו לא היתה מחלוקת שהמחירים אינם גבוהים.

משה פרל: אגב ככלכלן אני בא ואומר לכם זה שזה לא יקר וזה 37 שקלים בחודש זה לא אומר שאין בתוכו איזושהי פרמיה מונופוליסטית.

משה פרל: זה לא אומר שאי אפשר לגבות 30 שקל.

משה פרל: יכול להיות שאם היתה יותר תחרות וכולי, אני אגב לא חושב ככה אבל כלכלית יש אפשרות שזה 37 שקלים וזה לא יקר אבל המחיר האמיתי כתוצאה מתנאים נכונים צריך להיות יותר זול.

משה פרל: על זה היה הויכוח אבל לא היתה מחלוקת על העובדה שאין פה גזל, אין פה עושק, ואת זה צריך לשים על השולחן.

משה פרל: העובדה השנייה שהתבררה היתה שאכן אין שקיפות.

משה פרל: צדקה הוועדה.

משה פרל: זה לא סוד.

משה פרל: אנחנו חשבנו שהדרך לטפל בבעיה הזאת צריכה להיות פחות אגרסיבית ולא בחקיקה.

משה פרל: ניסינו אפילו להציע איזושהי פרוצדורה, התנדבות או שיתוף פעולה כפי שאתה אם הבנתי נכון רמזת מקודם, איגוד הבנקים לא הצליח לשכנע את הוועדה להימנע מחקיקה שהמפקח עצמו או נציגיו הגדירו אותה כאגרסיבית.

משה פרל: היא אכן היתה קשה.

משה פרל: אין בעולם דוגמה של חוק כזה לפיקוח על עמלות.

משה פרל: אני אחראי על מה שאני אומר כאן.

משה פרל: והתוצאה היתה שבאמת הושגה השקיפות וממנה היו כמה נגזרות.

משה פרל: אנחנו ראינו אותם במצגת.

משה פרל: אני בהחלט יודע גם אני מתוך המערכת הבנקאית להגיד שבאמת היה שינוי מהותי בהתנהגות של הציבור במובן הזה של שימוש הרבה יותר אינטנסיבי בפעולות ישירות.

משה פרל: אגב לך אדוני היושב ראש אני רוצה להגיד ולך חבר הכנסת נחמן שי, אולי השירה היא לא נחלתם של גאוני אינטרנט.

משה פרל: זה לדעת ב-ITM, זה לשים את המעטפה בחיש בנק, זה לעשות הוראת קבע.

משה פרל: הרוב זה לא אינטרנט.

משה פרל: זה לא משהו של גאונים כפי שנוטים הרבה לחשוב שזה משהו שרק האנשים המתוחכמים יכולים.

משה פרל: וראינו שינויים גם מבחינת התמקחות עם הבנקים.

משה פרל: ויש גם אנשים כי השקיפות הזו עליה אי אפשר להתווכח, שכאן החליטו לא לעבור בנק.

משה פרל: זה מביא אותי לגעת בשאלה שניסיתי להתחיל בה את הדברים שלי.

משה פרל: אם ככה, אם זה לא הרבה כסף, אם אנשים חלקם בחרו לא לעבור בנק וכבר ברור שלא בעיה לעבור בנק.

משה פרל: כל החסמים הוסרו, זה כבר לא עולה כסף.

משה פרל: אתה הולך לבנק שאתה רוצה לעבור אליו הוא עושה לך את הפרוצדורה, זו כבר לא בעיה.

משה פרל: אז למה?

משה פרל: התשובה היא כי זה פשוט לא יקר.

משה פרל: אם ככה למה הטמפרטורה עולה כל פעם שהמילה עמלות עולה בכנסת?

משה פרל: זאת התשובה הפרטית שלי.

משה פרל: הוועדה שלכם שאלה את השאלות האלה.

משה פרל: היא הזמינה ממרכז המחקר והמידע של הכנסת תשובה על השאלות האלה.

משה פרל: אני אתן לך תשובה מאוד פשוטה כי אתה לא נותן לי יותר מדי זמן.

משה פרל: סל התצרוכת של אזרח בישראל, של משק בית, זה חייבים כבר להבין, זה בצד העובדות שאינן במחלוקת.

משה פרל: שירותי בנקאות הם פסיק.

משה פרל: הוועדה שלכם כשהיא ביררה את העניין הזה קיבלה ממרכז המידע אני מדבר על 2006, משקי בית בישראל על טלפון נייד מוציאים 277 שקלים בחודש.

משה פרל: אני מדבר על 2006.

משה פרל: התרשלתי.

משה פרל: יריתי לעצמי ברגל.

משה פרל: את הבנקאות אני מדבר במונחים של 2009.

משה פרל: על טלפון קווי 130 שקל בממוצע בחודש.

משה פרל: על חשמל 307 שקלים בממוצע בחודש, על גז 296, על מים.

משה פרל: אנחנו כולנו יודעים קרה למחיר המים מ-2006 ועד היום.

משה פרל: ב-2006, 101 שקלים.

משה פרל: בנקאות 37 שקלים.

משה פרל: לכן חייבים להבין שגם אם עושים רפורמה ומשדרגים את התחרות והמחירים יורדים והם ירדו, אני קראתי בעיתון שהציפייה הייתה שזה ירד באלף שקל לשנה למשק בית.

משה פרל: אי אפשר להוריד אלף שקל למשהו שעולה 400 שקל בשנה.

משה פרל: כמה אפשר להוריד?

משה פרל: התשובה שלי לשאלה ששאלתי את עצמי פה בתחילת המונולוג הזה, אז למה אם ככה הכול רותח?

משה פרל: למה לא בענפים אחרים?

משה פרל: הבנקאות זה זניח.

משה פרל: והתשובה שלי היא שפשוט אנחנו כולנו או חלקנו גידלנו פה במו ידינו סוג של מפלצת.

משה פרל: לקחנו את נושא העמלות שהוא 17 שקל לפי המפקח, עשינו לו דמוניזציה, יצאנו למסע ציד מאוד אגרסיבי עם חוק שאין כדוגמתו בעולם.

משה פרל: הוועדה הזאת יצאה למסע ציד ומשגמרה לירות את התחמושת שהיא אגרסיבית מנקודת מבטנו היא היתה מאוד מתוסכלת שהאבק התפזר ולא מצאה את הגופה.

משה פרל: אני אומר לכם שאתם נמצאים עכשיו באותה נקודה.

משה פרל: האפשרות הראשונה לצאת למסע ציד נוסף ולהסתמך על סקרים ומשאלים והאפשרות השנייה להסתכל בנתונים.

משה פרל: אני מציע שתבחרו באפשרות השנייה.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: כמי שמקורותיו במפלגה שפעם נעשה בה סוג הדבר שאתה מדבר עליו אנחנו לא בעד.

אופיר אקוניס: אנחנו לא במסעות ציד.

אופיר אקוניס: אנחנו מתנגדים לזה התנגדות נחרצת.

אופיר אקוניס: אנחנו בדיון מעמיק ויסודי דווקא.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת שי.

אופיר אקוניס: אחר כך חבר הכנסת שאמה.

אופיר אקוניס: אחר כך המפקח יסכם.

אופיר אקוניס: אחר כך אני אסכם ונעבור לדיון הבא.

אופיר אקוניס: בבקשה.

נחמן שי: היינו כבר בדיון דומה לדיון הזה אדוני היושב ראש כשנפגשנו פה עם חברות התקשורת לפני יומיים וגם באותו דיון מצאנו את אותה סוגיה.

נחמן שי: חברות כמו הבנקים חזקות מאוד ששולטות בשוק באופן מוחלט, שמונעות כניסה של מתחרים חדשים ושמטילות את עיקר העומס הכספי על הצרכן הבודד, הקליינט האחד לטובת הקלות כאלו ואחרות לטובת הגופים העסקיים המסחריים הגדולים.

נחמן שי: בדיוק אותו מצב.

נחמן שי: רק תחליפו את שמות השחקנים ותמצאו תמונת מצב דומה.

נחמן שי: לכן גם אמרתי לך שאני לא מאמין שאם הייתי מכניס מפעיל וירטואלי זה ישנה.

נחמן שי: נראה, עוד נדבר.

נחמן שי: אני אשמח מאוד, אני די בספק.

נחמן שי: וגם כאן הוצע דבר דומה.

נחמן שי: הדיון הוא מעניין ואני מודה למפקח ולצוות שלו.

נחמן שי: אני מאמין שהם מאוד חרדים לסוגיה הזאת של העמלות.

נחמן שי: נדמה לי שהם מחפשים את המטבע מתחת למנורה.

נחמן שי: כנראה העניין לא טמון רק שם.

נחמן שי: זה קל יותר אולי אפילו.

נחמן שי: וכולם יצאו מפה מרוצים אפילו ידידי משה, מלאכתו נעשתה על ידי אחרים כך שהוא יכול לראות את עצמו צדיק עד שעה שתים עשרה בצהריים לפחות.

נחמן שי: משתים עשרה זה כבר משהו אחר.

נחמן שי: וזה בסדר.

נחמן שי: אני מקבל את כל הנתונים אבל יש לי הרגשה וכל אחד מהנוכחים בחדר הזה יודע שכנראה הבעיה טמונה במקום אחר, בתחום שהוא נשלט על ידי מספר קטן של בנקים שהוא סגור לתחרות, שלא ניתן פתח לשחקנים חדשים להיכנס פנימה.

נחמן שי: אני יכול לחשוב על בנק הדואר שלא הפך לבנק של ממש.

נחמן שי: אני יכול לחשוב על הקטנים שצריך להגדיל את היכולות שלהם.

נחמן שי: אני יכול לחשוב על בנק אינטרנטי, אני יכול להעלות רעיונות אבל אני משוכנע שהצוות המקצועי שלכם בראשותך המפקח יודע גם כן לחשוב בכיוונים כאלה.

נחמן שי: איך באמת מגדילים את התחרות בתחום הזה?

נחמן שי: ואני לא אומר שבתחרות ישר להוריד את הרווחיות.

נחמן שי: הבנקים הם מספיק מכונות משוכללות למצוא לעצמם דרכים אחרות וחדשות להרוויח.

נחמן שי: אבל איך בסופו של דבר להביא לכך שאנחנו הצרכנים נשלם פחות ונקבל יותר.

נחמן שי: זאת הרפורמה הגדולה.

נחמן שי: וגם הדוח הגדול הזה שנעשה בשעתו, שבחלקו, עניין העמלות טופל, אבל גם הדוח הזה מצביע על ריכוזיות יתר, על צורך לעשות רפורמה ממשית בתחום הזה.

נחמן שי: אני יודע שהאנרגיות שלך בחודשים האחרונים היו במקום אחר.

נחמן שי: אני מכבד אותך ואני מניח שעשית את מלאכתך נאמנה.

נחמן שי: וטוב שכך.

נחמן שי: אני בהחלט שמח על כך.

נחמן שי: זה לא נושא הדיון.

נחמן שי: אבל אני אומר הרפורמה הגדולה כנראה עוד מחכה לנו, בלי לזלזל חלילה במה שנעשה.

נחמן שי: לכן אני מזמין אותך לחשוב בכיוונים האלה.

נחמן שי: ואם אנחנו נוכל אדוני היושב ראש גם בתוך הוועדה הזאת לנסות ולראות, אנחנו יודע שכאן אנחנו ממש מתמודדים עם הגדולים והחזקים, עם המצוקים הגבוהים.

נחמן שי: אבל זו באמת המטרה שלנו, ואולי כאן הוועדה תוכל להשפיע השפעה של ממש.

נחמן שי: אז העובדה שהדיון הזה מתנהל בשקט זה מפני שרוב חברי הכנסת פה הם חדשים, אולי כולם, אז הם לא זוכרים את ההיסטוריה חוץ מהצוות של הוועדה ולכן הטמפרטורות יותר נמוכות והמזגן עושה את עבודתו.

נחמן שי: אני מבטיח לכם שאם תבואו הנה בעוד שנה ולא נראה את השינויים האלה אז הטמפרטורות יעלו בהתאם.

נחמן שי: זו הבטחה אישית שלי.

נחמן שי: תודה רבה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת שאמה.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להתייחס למספר נקודות די נקודתיות וגם לזווית אחרת של ראיה של הדברים.

כרמל שאמה-הכהן: מעבר לעמלות שהבנק גובה בצורה ישירה מלקוח בצורה כספית הוא גם גובה מציבור הלקוחות שלו עמלה עקיפה במירכאות.

כרמל שאמה-הכהן: וזה אני מתייחס לזמן ההמתנה בתור לפקיד.

כרמל שאמה-הכהן: זה זמן המתנה בטלפון להשיג את הסניף.

כרמל שאמה-הכהן: שני הדברים האלה, תורים בבנקים, איפה שלא הסתובבתי באירופה, אני תמיד נוהג להציץ בבנקים, לא ראיתי תורים בבנקים.

כרמל שאמה-הכהן: בטח לא כמו שרואים במדינת ישראל.

כרמל שאמה-הכהן: לא ראיתי השפעה של המעבר לאינטרנט על קיצור התורים.

כרמל שאמה-הכהן: להיפך, ראיתי יותר ויותר בנקים מרשים לעצמם לחסל במירכאות עמדות פקיד, עמדות טלר, ועמדות שירות עם כל מיני שלטים.

כרמל שאמה-הכהן: ולמרות שאתה רואה פקיד שעובד שם הוא לא משרת את הקהל.

כרמל שאמה-הכהן: זו תופעה מקוממת.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא יודע אם אי פעם בחנתם את משך הזמן הממוצע שלקוח מחכה בתור.

כרמל שאמה-הכהן: אבל ביחס לעלות הזמן של הציבור מדובר בהוצאה שהיא גדולה פי כמה מהעמלות הישירות שהבנק גובה.

כרמל שאמה-הכהן: ואני גם לא מבין לפי איזה נוסחה פועלים בבנקים מתי לענות ללקוח שמתקשר, מתי להעביר אותו לאיזה מענה מרכזי, שלא כולם יש להם את הקוד.

כרמל שאמה-הכהן: קורה שלקוח מתקשר, מחכה חצי שעה, אין לך קוד לשירות הזה, והוא כבר לא יודע עם מי לדבר.

כרמל שאמה-הכהן: אלה שני דברים, ויכול להיות שמה שאמר פה נציג האיגוד שאותו לקוח שמתקשר, בגלל זה מתנפח לו חשבון הטלפון, גם בסלולרי וגם בבית, ומהעצבים הוא הולך לשתות מים ומתנפח לו חשבון המים.

כרמל שאמה-הכהן: ושזה לא עוזר אז הוא מדליק את המזגן כדי להירגע ואת המאוורר ואז מתנפח לו חשבון החשמל.

כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אני בניגוד למה שנאמר כאן אני מאוד שמח שהבנקים מרוויחים כסף.

כרמל שאמה-הכהן: אוי לנו מהיום שהבנקים יפסידו כסף.

כרמל שאמה-הכהן: כי זה מה שקורה שעוד מרוויחים וזה באמת טוב למשק שהם מרוויחים.

כרמל שאמה-הכהן: נושא של מרווח הריבית שעלה פה.

כרמל שאמה-הכהן: בנק ישראל הוביל מהלך של הפחתת ריבית שנדרש על פי מצב הכלכלה כמענה לעידוד הפעילות במשק וגם לעידוד הנזילות אבל נוצר מצב שאנשים שומעים על הפחתות הריבית וזה לא מגיע אליהם.

כרמל שאמה-הכהן: אז הנגיד ענה בתשובה בחדר הזה לפני מספר חודשים שרמת הסיכון במשק עלתה גם כלפי הלקוחות וזה פועל יוצא שמשפיע על המרווח.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אם אנחנו מפחיתים את הריבית לבנקים שגם רמת הסיכון שלהם באיזושהי תקופת זמן עלתה, ועדיין הפחתנו להם במטרה מסוימת.

כרמל שאמה-הכהן: לא הגיוני שרק הבנקים יראו עליה ברמת סיכון בעוד הם מקבלים את הכסף באותה רמת סיכון יציבה.

כרמל שאמה-הכהן: זה בעניין מרווח הריבית.

כרמל שאמה-הכהן: עניין המשכנתאות יש שתי נקודות שאני רוצה להתייחס.

כרמל שאמה-הכהן: משכנתא דולרית לדוגמה, שהופכת להיות יותר ויותר פופלרית בשנים האחרונות גם למשקי בית.

כרמל שאמה-הכהן: אבל יש שם נקודה מאוד בעייתית.

כרמל שאמה-הכהן: קיבלתי תלונה על בנק אחד.

כרמל שאמה-הכהן: ואני מדבר על בנק משכן.

כרמל שאמה-הכהן: ויכול להיות שהתופעה הזאת חוזרת בכל הבנקים, אני עוד לא בדקתי את זה.

כרמל שאמה-הכהן: ההצמדה לדולר היא בכיוון אחד.

כרמל שאמה-הכהן: הדולר עולה התשלום עולה וההצמדה עולה.

כרמל שאמה-הכהן: הדולר יורד כמו שקרה לנו בשנים האחרונות, אומר אדם התשלומים שלי לא יורדים.

כרמל שאמה-הכהן: זה דבר אבסורדי.

כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אתה מבקש את החוזה בין הבנק ללקוח.

כרמל שאמה-הכהן: אני מכיר אדם אחד באופן אישי שהוא ערך כמה חוזים בחיים שלו, מכיר את כל כללי החוזים האחידים.

כרמל שאמה-הכהן: זה אדם שקשה מאוד לעבוד עליו.

כרמל שאמה-הכהן: אדם שלא מפספס דברים.

כרמל שאמה-הכהן: וכשהוא חתם על המשכנתא הזו הוא לא חשב לרגע ואף אחד לא הסביר לו לרגע, ועכשיו גם אחרי שהוא ביקש לראות כשהוא קיבל את עשרים העמודים של הסכם המשכנתא לקח לו מספר דקות למצוא את אותו סעיף שמדבר על ההחרגה.

כרמל שאמה-הכהן: חריגה כזו שמשנה את ההדדיות ושמשפיעה על שווי המשכנתא ועל התשלום שאדם משלם בעשרות אלפי שקלים באופן מצטבר על פני שנים, ראוי שתהיה באותיות של קידוש לבנה עם חתימה ספציפית לידה, כי זה ממש דריסה של שווי המשקל בין הלקוח אל מול הבנק.

כרמל שאמה-הכהן: זה לגבי המשכנתא הדולרית והייתי שמח לשמוע התייחסות האם הדבר הזה מקובל על הפיקוח.

כרמל שאמה-הכהן: נושא נוסף זה נושא משכנתאות הפריים.

כרמל שאמה-הכהן: יש היום מגמה גם של הבנקים וגם של הלקוחות לפנות למסלול הפריים.

כרמל שאמה-הכהן: מאחר וריבית הפריים היא מאוד נמוכה, היא כמעט אפסית, והדבר מאפשר לבנקים וללקוחות לקחת משכנתאות מאוד גדולות כי התשלום הראשוני שהם משלמים הוא מאוד נמוך ומאוד נוח.

כרמל שאמה-הכהן: כולם נחמד להם להתאהב במצב הזה.

כרמל שאמה-הכהן: מה יקרה?

כרמל שאמה-הכהן: כולם יודעים שהמצב הזה לא מתכוון להישאר לאורך זמן.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רק לא יודעים מתי.

כרמל שאמה-הכהן: בעוד חצי שנה, בעוד שנה, בעוד שנה וחצי, בעוד שנתיים, ריבית הפריים תתחיל לטפס מעלה והיא יכולה גם לנתר מעלה בנסיבות מסוימות.

כרמל שאמה-הכהן: וכשהריבית הזאת תטפס ותנתר מה יקרה ללקוחות האלה?

כרמל שאמה-הכהן: האם מישהו מביא בפניהם את העובדה כמה הם יצטרכו לשלם יותר?

כרמל שאמה-הכהן: מה תהיה ההשפעה על גובה התשלום?

כרמל שאמה-הכהן: אנשים אוכלים את זה עכשיו כעוגה טעימה, יכול להיות שהם בולעים איזושהי גלולה שהיא קצת מרה.

כרמל שאמה-הכהן: מישהו צריך להעמיד אותם על המצב שלא נעמוד בפני שוקת שבורה אם השתנות הנסיבות.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי התעריפון.

כרמל שאמה-הכהן: ראינו את ההבדלים בין התעריפון לבין המחירים בפועל.

כרמל שאמה-הכהן: לא קיבלנו תשובה כי לא מצויים בידיכם הנתונים האם באמת ההנחה הזו נספגת או מתועלת רק על ידי הלקוחות החזקים והיותר מתוחכמים והלקוחות שיש לנו יותר מוטיבציה להגן עליהם לא נהנים מכך.

כרמל שאמה-הכהן: האם במקום מלחמה בדיפרנציאציה ושיקולים שונים ולנסות להבחין בין לקוח ללקוח האם לא יותר נכון להגיד שהתעריפון יהיה קשיח?

כרמל שאמה-הכהן: אין הנחות על תעריפון ואז את אותה מלחמה שעושה הלקוח החזק והמתוחכם יהנה ממנה גם, ברגע שבנק מוריד ללקוח אחד הוא צריך להוריד לכל הלקוחות שלו.

מר צדיק: לגבי בנק דיסקונט הפער בין העמלה לבין העמלה בפועל היתה מאוד גבוהה.

מר צדיק: לקחתם בחשבון שחלק גדול מלקוחות בנק דיסקונט הם עובדי מדינה שפטורים מעמלות?

רוני חזקיהו: זה חלק מהעובדה שזה נמוך.

רוני חזקיהו: בוודאי.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אני מבקש ממך המפקח להתייחס בקצרה להערות שהושמעו כאן.

אופיר אקוניס: לאחר מכן אני אסכם ואנחנו נסיים את הדיון הזה.

אופיר אקוניס: בבקשה.

רוני חזקיהו: נאמרו פה הרבה דברים.

רוני חזקיהו: חלק מזה שמענו ואנחנו רשמנו ואני אתייחס אליהם בהמשך כי הם גלשו מעבר לנושא הספציפי של רפורמת העמלות והם התייחסו למשבר, לריביות ולדברים אחרים שאני לא חושב שזה המקום להתייחס אליהם.

רוני חזקיהו: רשמנו כדי שנוכל להתייחס.

רוני חזקיהו: חלקם מתייחס ישירות לאנשים שהעלו אותם ואני אשמח לקיים דיאלוג גם מולם, וחלקם נבוא לפה בפעם הבאה שנבוא ונציג אותם.

רוני חזקיהו: בכל מקרה אני אתאם את זה עם יושב ראש הועדה.

רוני חזקיהו: זה לגבי הנושא של הדברים הכלליים.

רוני חזקיהו: הדברים האחרונים שנאמרו גם על ידי חבר הכנסת נחמן שי וגם על ידי חבר הכנסת כרמל שאמה בנושא הכללי של הריכוזיות של המערכת הבנקאית בעצם בישראל והבעיה הזו שאנחנו צריכים להתמודד מולה היא בעיה כבדה מאוד.

רוני חזקיהו: זאת בעיה שלא היו לנו הצלחות בנושא הזה.

רוני חזקיהו: למשל ניסינו להביא בנקים זרים.

רוני חזקיהו: ניסינו למכור בנקים מקומיים לבנקים זרים.

רוני חזקיהו: ניסינו לעודד פתיחת בנק אינטרנטי.

רוני חזקיהו: נתנו היתר אבל בינתיים שום דבר לא מתקדם.

רוני חזקיהו: זאת אומרת זאת בעיה מאוד מאוד כאובה שהיא משפיעה בהמשך, חבר הכנסת שאמה, על הנושא של השירות שנובע מהתורים.

רוני חזקיהו: הדבר המעצבן שאתה מתקשר בטלפון ואתה לא יודע מתי בכלל מישהו יענה לך בסופו של דבר.

רוני חזקיהו: זה נכון.

רוני חזקיהו: כל הדברים האלה של שירות נובעים מחוסר תחרות ברמה הגלובלית יותר, הגדולה יותר, כפי שאמר חבר הכנסת שאמה וזה דיון בפני עצמו.

רוני חזקיהו: אנחנו נשמח לשמוע גם רעיונות לפתרונות בנושא הזה.

רוני חזקיהו: אנחנו גם ניתן סקירה לגבי מה עשינו בנושא הזה ואיפה אנחנו עומדים בדברים האחרים.

רוני חזקיהו: זה דבר אחד.

רוני חזקיהו: לגבי הדברים הפרטיים.

רוני חזקיהו: נאמרו פה דברים רבים.

רוני חזקיהו: קודם כל הנתונים לגבי הנושא של הסקרים שהיו בכלכליסט או במועצה לצרכנות וכן הלאה.

רוני חזקיהו: רבותיי, אני לא אגיד מדבר סקר תרחק אבל סקרים צריך כשאין נתונים וכשיש נתונים לא צריך סקרים.

רוני חזקיהו: יש תוצאות אמת.

רוני חזקיהו: אז תתייחסו אל זה כאל המצב הזה.

רוני חזקיהו: כי בוודאי שבסקר אתה יכול לקבל תוצאות אחרות וכבר ראינו את זה בלא מעט מדגמים.

רוני חזקיהו: הנתונים הם האמיתיים והסופיים.

רוני חזקיהו: לא סקר, מאה אחוז מדגם מה שנקרא.

רוני חזקיהו: זה לגבי הנושא הזה.

רוני חזקיהו: ראיתי או סיפרו לי על הכתבה בכלכליסט שרק 21% מהציבור עושה השוואה.

רוני חזקיהו: אם זה אמת זה מצוין.

רוני חזקיהו: אתם לא מבינים מה זה 21% מהאוכלוסייה עושה תהליך של השוואה.

רוני חזקיהו: אני לא אופטימי כזה.

רוני חזקיהו: אני חושב שזה הרבה פחות.

רוני חזקיהו: יש לנו הרבה עבודה.

רוני חזקיהו: חבר הכנסת מוזס לא פה.

רוני חזקיהו: אני אתן לו תשובה אישית לגבי הנושא של העמלה כדי לקבל החזר דפי חשבון או משהו כזה.

רוני חזקיהו: בכל מקרה הוא לא פה.

רוני חזקיהו: שיפנה אלינו ונבדוק.

רוני חזקיהו: כנראה הוא מתייחס לעמלה אחרת שהיא לא בשימוש בכלל.

רוני חזקיהו: אף אחד לא גובה אותה.

רוני חזקיהו: אני לא מכיר אותה אבל אנחנו נבדוק את העניין הזה ספציפית מולו בעניין הזה.

רוני חזקיהו: עכשיו לגבי הסמכות שלי להוריד מחירים.

רוני חזקיהו: הסמכות שלי זה להכניס לפיקוח.

רוני חזקיהו: וככה עשיתי לגבי 14 עמלות.

רוני חזקיהו: אם יש עמלות שבהן אנחנו חושבים שהתחרות לא מתקיימת והיא גם לא יכולה להתקיים אז אנחנו מכניסים אותן לפיקוח.

רוני חזקיהו: למשל אם יש לך עמלה שאתה שבוי בבנק.

רוני חזקיהו: זה הבנק שלך.

רוני חזקיהו: אתה לא יכול לבקש חשבון מבנק אחר.

רוני חזקיהו: אתה יכול לטפל בעמלה הזו.

רוני חזקיהו: יש עמלה של העברת כסף מהבנק שלך לבנק אחר.

רוני חזקיהו: אז זה בסופו של דבר אתה לא יכול לעשות את זה מהבנק.

רוני חזקיהו: כל מיני מקומות כאלה שראינו לנכון.

רוני חזקיהו: יש 14 עמלות שהכנסנו לפיקוח.

רוני חזקיהו: זו הדרך שלנו להוריד עמלות, על ידי פיקוח.

רוני חזקיהו: איפה שנראה שישנן עמלות שיש שם כשל אנחנו נכניס אותן לפיקוח, קרי אנחנו נקבע את המחיר שלהן או לפחות נפקח עליו שהוא יהיה בר פיקוח ולא יוכלו להעלות ולהוריד והוא יהיה אחיד בכל המערכת הבנקאית.

רוני חזקיהו: מי שירצה לגבות פחות זה בסדר.

רוני חזקיהו: זה לגבי הנושא הזה.

רוני חזקיהו: בנושא של הנתונים שנאמר פה.

רוני חזקיהו: יש סודיות בנקאית איפה שיש לנו נתונים פנימיים שאנחנו לא יכולים להוציא אותם מבחינת סודיות בנקאית, לא נוציא אותם גם לוועדה וגם לגורמים אחרים.

רוני חזקיהו: שאר הנתונים נמצאים היום ואנחנו עובדים על שקיפות מרובה יותר במאזנים של הבנקים, בפילוח שהם עושים לגבי ההכנסות שלהם מכל מגזר ומגזר, ודרך זה אם אתם חושבים שצריך לעשות עוד שינוי שם אז תנו לנו המלצות.

רוני חזקיהו: אבל מה שלא מוצע לציבור אני לא יכול להביא אותו לציבור בדרך עקיפה כמו הדרך שמתבקשת פה בעניין הזה.

רוני חזקיהו: אנחנו קיבלנו את המנדט לעשות את העבודה, לבדוק ולדווח לכם.

רוני חזקיהו: ואנחנו מדווחים כל רבעון או כל חצי שנה בצורה מסודרת בהודעה לעיתונות וגם פה.

רוני חזקיהו: תתנו לפחות את הקרדיט הזה שאנחנו אוספים את הנתונים כמו שצריך.

רוני חזקיהו: יש לעבוד יותר על הנושא של שקיפות וכפי שאמרתי זו תחילתה של צרכנות נבונה.

רוני חזקיהו: אנחנו לא שם עדיין.

רוני חזקיהו: אנחנו צריכים לעשות וגורמים נוספים צריכים להצטרף.

רוני חזקיהו: לשאר הדברים כפי שהועלו לגבי משכנתאות אני לא אתייחס כרגע.

רוני חזקיהו: זה גם לא בנושא שדובר עליו.

רוני חזקיהו: הנושא הוא מאוד מורכב ואנחנו נצטרך לחזור בצורה ישירה לאנשים שהעלו את זה.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך.

אופיר אקוניס: אני אסכם רבותיי.

אופיר אקוניס: ועדת הכלכלה מברכת על הצעדים שננקטו בתעריפון שקיפות שמאפשר לציבור לדעת מה נגבה ממנו בכל בנק אך הנתונים מצביעים על כך שהרפורמה טרם השיגה את מטרותיה במלואן.

אופיר אקוניס: עבודה רבה אדוני המפקח עוד לפנינו ועדת הכלכלה וגם לפניך, המפקח על הבנקים.

אופיר אקוניס: אנחנו מבקשים מהמפקח תפנה לבנקים בבקשה כי יאפשרו על רקע המשבר הכלכלי ללקוחותיהם לפרוש את החזרי המשכנתאות.

אופיר אקוניס: אתה הסכמת לכך.

אופיר אקוניס: ואני שמח ומברך על כך.

אופיר אקוניס: על פי פניות שהתקבלו בוועדה קיימות עדיין עמלות שעלותן רבה וככל הנראה אינה מצדיקה את עלות ההוצאות של הבנק.

אופיר אקוניס: יתקבל תיקונך חבר הכנסת שי.

אופיר אקוניס: למשל העמלה בטיפול בכספי ירושה בסכום של מאות שקלים.

אופיר אקוניס: אדוני אני מבקש בשם הוועדה וחברי הוועדה שאתה תבחן את גובה העמלות בעד שירותים מסוימים כמו הסעיף הזה ותשקול פיקוח על עמלות מסוימות בהתאם לסעיף 9יא ולעלויות שנקבעו בו לפיקוח.

אופיר אקוניס: אני מזכיר חברי הוועדה כי הוועדה הזאת הקימה ב-23 בחודש זה ועדת משנה בראשות חבר הכנסת דני דנון, ועדת משנה לשירותים בנקאיים למשקי בית ולעסקים קטנים ובינוניים.

אופיר אקוניס: ועדת המשנה תמשיך לפקח על השירותים האמורים ואנחנו נשמח לראות אותך פה שוב.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכם.

אופיר אקוניס: אני מודיע שהדיון הבא יתקיים בעוד חמש דקות.