ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 22, 2009-07-06 12:00

ליה שמטוב: צהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.

ליה שמטוב: נשיאות הכנסת העבירה לוועדה הצעה לדיון מהיר של חברת הכנסת מרינה סולודקין בנושא השמצת קהילת העולים דוברי הרוסית בכנס הרבנים החרדים.

ליה שמטוב: אני מבינה וכולנו יודעים שהנושא רגיש מאוד.

ליה שמטוב: אני בטוחה שכל אחד מהמוזמנים שנמצא כאן ירצה לתת ביטוי לדעותיו ולתחושותיו.

ליה שמטוב: אנחנו ננהל דיון תרבותי למרות שמן הסתם לא כל הדעות שישמעו היום תמצאנה חן בעיני כולם.

ליה שמטוב: אני מבקשת לשמור על דיון מכובד.

ליה שמטוב: אני מבקשת לציין שב- 20.7.09 אנחנו נקיים כאן בוועדה ישיבה מיוחדת בנושא הגיור בקרב העולים.

ליה שמטוב: אני מזמינה את כולכם לישיבה.

ליה שמטוב: היום נתייחס בעיקר לחשש בעניין הגזענות כלפי עולים וליידע את נציגי הרבנות הראשית.

ליה שמטוב: כפי שכבר ציינתי חברת הכנסת מרינה סולודקין הגישה את ההצעה לדיון מהיר, אבקש אותה לפתוח בדבריה.

מרינה סולודקין: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה.

מרינה סולודקין: זו וועדה שבה אנחנו דנים בכל הבעיות הרגישות והלא רגישות, ובבעיות הכספיות של העולים שמגיעים לארץ.

מרינה סולודקין: אני בוועדה הזו כבר שלוש עשרה שנה.

מרינה סולודקין: היום אני ביקשתי את הדיון המהיר מכמה סיבות.

מרינה סולודקין: חלק מהעולים ומנהגי העולים עושים מאמץ רב לגשר בין כל המגזרים במדינת ישראל.

מרינה סולודקין: כמו, נתן שרנסקי, אביגדור ליברמן, יואל (יולי) אדלשטיין, אנוכי ואחרים שעובדים קשה כדי לקרב את קהילת העולים ליהדות, להיסטוריה היהודית ולהרבה דברים אחרים.

מרינה סולודקין: אני מבקשת להזכיר לנוכחים שבזמן שהשרים שלנו היו במשרד הקליטה התהוו תכניות מוצלחות מאוד בנושא הזכות היהודית.

מרינה סולודקין: כשהייתי סגן השרה, תכננתי את הזכות הישראלית שחשוב שהיא תהיה.

מרינה סולודקין: כשפתחתי את עיתון "הארץ" לפני שבועיים, הופתעתי מאוד לרעה.

מרינה סולודקין: קראתי שהיה כנס של רבנים אורתודוקסים, ובכנס הזה – אני לא נכנסת לדיון ההלכתי כי זה לא התחום שלי, אני דוקטור בכלכלה ואני חברה פרופסור בהיסטוריה כלכלית, וזה לא התחום שלי, אבל אני קוראת שמישהו בכנס של הרבנים האורתודוקסים מכל העולם אומר שהעולים מרוסיה אינטרסנטים, רמאים ושהם תולדה של הקומוניזם והליברליזם, כשאני אישית נאבקתי נגד הקומוניזם ששונאים את הדת.

מרינה סולודקין: אני רואה שהצד השני לא מכבד את המאמצים של האנשים המכובדים שאני ציינתי, שרנסקי, ליברמן, אדלשטיין, אני, אלקין ושורה נוספת של חברה כנסת, נמצא כאן רוברט טיבייב, חברים שלנו בסיעת ש"ס, אמנון כהן וגם אברהם מיכאלי.

מרינה סולודקין: אני חושבת שלגבי ההתבטאות הזו, יש חובה שתהיה הכחשה, התנצלות ופרסום בעיתונות, גם הישראלית בשפה העברית וגם בשפה הרוסית.

אופיר פינס-פז: או הכחשה או התנצלות.

משה גפני: באיזה עיתון זה היה?

ליה שמטוב: עיתון "הארץ".

משה גפני: זה העיתון שפרסם שעכשיו בנימין נתניהו מבטל את מס הערך המוסף על פירות וירקות, ואחרי זה מכחיש את זה?

מרינה סולודקין: חמור מאוד שבכנס הזה לא היה אף נציג, חוץ מחבר הכנסת אורי אורבך מהבית היהודי שיושב כאן, שאמר משהו.

מרינה סולודקין: אורי אורבך אמר מיד שהרב הראשי צריך להתפטר, אני לא מדברת על זה, אבל אף אחד מהרבנים האורתודוקסים שהיו בכנס לא קם ואמר שאנחנו ניהלנו מאבק בתקופת השלטון הסובייטי, מאבק למען הלאומיות שלנו והיהדות שלנו, אף אחד לא אמר.

מרינה סולודקין: מזה אני מסיקה, שמשהו חסר במדינה שלנו, ברבנות שלנו אין נציג שמייצג קהילה של מיליון וחצי איש בארץ.

מרינה סולודקין: אולי אם יהיה רב ראשי שלישי, אני משחקת בכללי המשחק בארץ.

אופיר פינס-פז: אני איתך, בואי נגיש הצעת חוק.

מרינה סולודקין: אני אומרת שלשמחתי הרבה, לאתיופים יש את מפלגת ש"ס מייצגת את האינטרסים שלהם.

מרינה סולודקין: רק לאשכנזים מרוסיה, אין נציגות אצל האשכנזים המקומיים.

רוברט טיבייב: יש הפליה בתוך האשכנזים?

רוברט טיבייב: אשכנזים שחורים, ואשכנזים לבנים?

מרינה סולודקין: אילו היה רב ראשי שלישי מחב"ד או מהציונות הדתית, אולי היה לנו נציג שהיה יכול לעמוד, ולא רק חבר כנסת מהבית היהודי, שלמחתנו היה לו אומץ לב לדבר בשם אותם האנשים שמקללים.

מרינה סולודקין: כפי שאתם מכירים אותי, אני מיד כתבתי מכתב לשר הדתות, שאותו אני מאוד מעריכה, הרב יעקב מרגי, מיד קיבלתי תשובה.

מרינה סולודקין: לא שהוא מסכים עם זה, הוא מוחה על מה שקרה.

מרינה סולודקין: לי זה היה מאוד חשוב שאחרי הרבה שנים רבות מהעלייה לארץ, אני עשרים שנה בארץ, יעקב מרגי כתב גם שהוא לא הכתובת בגלל הרב שרמן שעליו אנחנו מדברים היום.

אופיר פינס-פז: זה אותו רב שרמן מהגיורים?

מרינה סולודקין: כן זה אותו רב שרמן שרצה לבטל 15,000 גיורים של הרב דרוקמן.

מרינה סולודקין: במכתב צוין, שבגלל שהרב שרמן משש כדיין בבית כנסת הגדול, לכן הוא תחת הפיקוח של רשויות אחרות.

מרינה סולודקין: זה מעניין מאוד כי אם מקבלים כסף מהמדינה אז צריך להיות פיקוח.

מרינה סולודקין: אני כתבתי את המכתב השני, המכתב היה לשר המשפטים יעקב נאמן ובו ביקשתי שהוא יברר את העניין ושיבקש מהרב והדיין להתנצל לפני קהילת העולים.

מרינה סולודקין: יש לי פגישה עם השר יעקב נאמן בשבוע הבא שבה נדבר גם על הנושא הזה בנוסף לשאלות ובעיות שאני צריכה להציג בפני שר המשפטים.

מרינה סולודקין: במאמר הופיע גם שמו של הרב שיינין, כבוד הרב נמצא כאן ואנחנו מברכים את אומץ ליבו להגיע לכאן.

מרינה סולודקין: אבל ההתבטאויות היו לא יפות, אבל קיבלתי מכתב מהרב אותו הוא מסר דרך הסטג'ר שלי בכנסת – משפטן מר רוברט פילד.

מרינה סולודקין: אני חושבת שעם פרסום המכתב הזה ברוסית ובעברית אין עניין להמשיך את דיון בנושא הרב שיינין.

מרינה סולודקין: אנחנו נדבר על הרב שרמן מהסיבות המובנות מאליהן.

מרינה סולודקין: דיין בבית הדין הגדול לא חייב להגיע לכאן, אבל ישנם נציגים נכבדים של מהרבנות שאני מכירה שנים רבות.

מרינה סולודקין: אני אומרת שאין מקום לעשיית פרובוקציות, לא פגעו רק באלה כמו שאומרים 300,000 שהם לא לפי ההלכה, כולם הגיעו ממשפחות יהודיות.

מרינה סולודקין: הם פגעו בציבור של מיליון וחצי איש, הם פגעו בכולנו.

מרינה סולודקין: לסיכום אני מבקשת לומר שרק אתמול הייתי בערוץ 9 ששם היו תלמידיו הנאמנים של הרב שרמן.

מרינה סולודקין: קיבלתי מכתבים רבים מאנשים למשל מכתבה של לריסה, עולה מרוסיה, אבל היא כותבת שהיא רוסיה.

מרינה סולודקין: היא אומרת "..

מרינה סולודקין: בשבילי מדינת ישראל זו המולדת, ולא פעם אחת ולא שתיים חשבתי על גיור, לא בגלל שזה נוח לי או בגלל שזה כדאי.

מרינה סולודקין: הבנים שלי מאוד הצליחו במדינת ישראל, הם שירתו בצבא וכעת הם סטודנטים באוניברסיטאות ועובדים קשה.

מרינה סולודקין: רציתי להתגייר בשבילי.

מרינה סולודקין: כשקראתי את ההתבטאויות של הרב שרמן יש לי הרבה שאלות אם אני חייבת לעשות את זה, בגלל שזה כל כך לא מתאים למוסד הדתי להתבטא בצורה הזאת ואני לא יודעת איך להתייחס לזה..".

ליה שמטוב: תודה למרינה סולודקין.

ליה שמטוב: היום בדרך לכנסת שמעתי בחדשות על סקר בקרב העולים על עוני, נשירה מבית הספר, כולם מתבטאים שהעולים הם אוצר.

ליה שמטוב: איזה אוצר?

ליה שמטוב: זה אוצר שצריך לתמוך בו, זה אוצר שצריכים לתת לו את הגב?

ליה שמטוב: מגיעים מארצות שונות לישראל, הם רוצים לחיות פה וכששומעים התבטאויות כאלה ואחרות זה לא נעים ולא נוח, טוב שאנחנו היום מדברים על זה.

ליה שמטוב: חברי הכנסת, הרב שיניין פה והוא מבקש לומר כמה מילים ואני אתן לו ברשות

ליה שמטוב: כם את זכות הדיבור.

הרב יוסף שיינין: ראשית אני רוצה להודות ליושבת ראש הוועדה הגברת ליה שמטוב שזימנה את הישיבה הזאת, וליוזמת הדיון הזה דוקטור מרינה סולודקין.

הרב יוסף שיינין: הזכרת שהיה לי אומץ להגיע לפה, אני אומר לך את האמת שרצתי לכאן, לא באתי, הגעתי בשמחה ואני מאוד מאוד מודה לך על ההזדמנות הזאת שנתת לי את הבמה ההולמת הזאת לומר דברים שצריכים להיאמר במקום הנכון – בלב ליבה של מדינת ישראל – בכנסת.

הרב יוסף שיינין: כמו כן אני מבקש להודות לך באופן אישי, שמעתי על פועלך הרב למען עולי ברית המועצות והעולים בכלל.

הרב יוסף שיינין: תודה.

הרב יוסף שיינין: ברצוני לעשות לכם הכרות קצרה עם האדם שיושב לפניכם.

הרב יוסף שיינין: מוצאי מרוסיה, רוסיה הלבנה מה שנקרא בלרוס, גם אבי וגם אמי משם.

הרב יוסף שיינין: הם באו לארץ כחלוצים בשנת 1924, אבל הגשרים הבלתי ניתנים לניתוק עם אמא רוסיה, בעיקר הקשר הנפשי העמוק הטביעה בבית חותם של שייכות קרובה עד מאוד ליהדות רוסיה על כל שלוחותיה.

הרב יוסף שיינין: עוד מימי סטלין, מפעם לפעם היה מתנגב מכתב מבן משפחה משם שעבר את הצנזורה הקשה, ואתם יודעים איזו צנזורה זו הייתה.

הרב יוסף שיינין: כל המשפחה הייתה מתכנסת לשמוע את התרגום של המכתב מרוסית שאמא הייתה מתרגמת.

הרב יוסף שיינין: שכל מילה עבורנו הייתה עולם שלם.

הרב יוסף שיינין: היא טפטפה לשד עצמותינו כטיפות ויטמינים ומזון מרוכז עד למכתב הבא.

הרב יוסף שיינין: ידענו שיש לנו אחים ואחיות רבים שם, מעבר למסך הברזל, ביולוגיים ושאינם ביולוגיים, אך את כולם, את כל היהדות הזאת הרגשנו כבני משפחה.

הרב יוסף שיינין: התשוקה התבטאה תמיד בתפילותינו לראות אותם כאן בארצנו הקדושה.

הרב יוסף שיינין: כאשר קרס מסך הברזל והעלייה החלה נוהרת בכלל ולעירנו אשדוד בפרט, 80,000 הגיעו, לא היה מאושר ממני ואני אומר לכם את האמת.

הרב יוסף שיינין: הלב נפתח, הלכתי אליהם, לא המתנתי שהם יבואו אלי, הלכתי אליהם להתעניין בבעיותהם, קשיי הקליטה שלהם, מגורים, עבודה, בעיות משפחתיות למינהם.

הרב יוסף שיינין: מהר מאוד פשטה השמועה בקרב העולים שיש כתובת, יש אוזנת קשבת, וזה אולי היה להם הדבר החשוב ביותר.

הרב יוסף שיינין: הפניות רבו מיום ליום.

הרב יוסף שיינין: אני יכול לומר כאן בפניכם בפה מלא ששום פניה לא הושבה ריקם.

הרב יוסף שיינין: מנהל הלשכה שלי שנמצא פה יכול להעיד כמה מסדר היום שלי עוסק עדיין בעזרה לעולי רוסיה.

הרב יוסף שיינין: אודה ולא אבוש שלא תמיד הצלחתי למלא את הבקשות, במיוחד כאלה שהיו לא תלויות בי אלא במשרד זה או אחר, אבל היה מקום פתוח.

הרב יוסף שיינין: אחת מהבקשות שלהם ואחת הבקשות שלי היו להציב, כמו שמרינה סולודקין אמרה רב שלישי, אני בקשתי שימנו רב דובר רוסית באשדוד לצידי.

משה גפני: אני מעיד שאני סייעתי לרב בעניין הזה, וגם אני לא הצלחתי.

מרינה סולודקין: אנחנו נחוקק חוק בעניין הזה.

הרב יוסף שיינין: גם במקרים שלא הצלחתי, הלב היה פתוח והם חשו בזה.

הרב יוסף שיינין: הם הרגישו את החום והאהבה ללא מצרים.

הרב יוסף שיינין: כדי לאמת את הדברים אני מבקש, יש כאן אישה בשם מרינה, לא יהודיה, היא הגיעה עם בעל, ילדה וחמות, אני רוצה שהיא תשמיע מילים ספורות.

ליה שמטוב: אנחנו ניתן לה זכות דיבור בסוף.

ליה שמטוב: אנא תתייחס לנושא, הייתה ישיבה, מצד אחד אתה מקריא את המכתב ומצד שני אנחנו שמענו שכולם אינטרסנטיים.

מרינה סולודקין: ושהם גם מרמים בזמן הנישואין.

הרב יוסף שיינין: רבותיי ומכובדיי, ישנם כאן חברי כנסת שאני לא הזכרתי את שמותהם.

הרב יוסף שיינין: למעשה אתם חברי כנסת ישראל, אתם הושבתם אותי ואת חבריי הרבנים בכל מקום שהם נמצאים לעמוד על משמר קיומם של חוקי המדינה, כמובן גם חוקי התורה, אבל גם על חוקי המדינה אנחנו מופקדים בכמה שטחים, ובינהם חוק הנישואין והגירושין.

הרב יוסף שיינין: לתפקיד הזה שאתם הטלתם עלי אתם ובית המחוקקים אני מתייחס ברצינות לא פחותה משל פקיד בנק שאמור לוודא את יכולת ההחזר של ההלוואה או המשכנתא של המבקש.

הרב יוסף שיינין: בחוק נאמר שרק יהודי יכול לשאת יהודיה, זה החוק.

הרב יוסף שיינין: עלינו לוודא שהנרשמים לנישואין אכן עונים על הקריטריון בחוק.

הרב יוסף שיינין: לכן בשנים עברו כאשר רובה דרובה של העלייה לישראל מכל פזורות תבל נמנתה על יהודים היה נוהל ברור של תחקור ואימות היהדות לכולם, תוך הסתמכות על שני פרמטרים, מבחינה הלכתית הרוב מסייע בקביעת המוצא, זו ההלכה, אבל עדיין כשאפשר לברר צריך לברר נתונים נוספים.

הרב יוסף שיינין: כשראינו שמושגים יהודיים שגורים בפי החתן והכלה, בני המשפחות, צרפנו את זה לרוב ההלכתי, אבל, גברתי היושבת ראש והגברת מרינה סולודקין, בשנים האחרונות כשגברה העליה המאסיבית מארצות חבר העמים, של כאלה שאינם יהודים.

ליה שמטוב: וזה יותר מ- 300,000 איש.

הרב יוסף שיינין: יותר מ -300,000 איש, אתם יכולים לראות כאן במסמכים שהגשתי, מעמוד 5 עד עמוד 14 יש גם פסקאות שמודגשות בפסק דין שנתן בית הדין הרבני בנתניה.

מרינה סולודקין: זה לא עניין הלכתי למה מותר, יש חוק איסור לשון הרע, למה דיברת בזלזול ובלעג?

הרב יוסף שיינין: לא דיברתי בזלזול ובלעג, ואני תכף אסביר את דבריי.

הרב יוסף שיינין: אני עזבתי עבודה רבה ופינתי את זמני כדי להבהיר אחת ולתמיד את הדברים בצורה ברורה, את עמדתי, אני אדם שמוסר את נפשו לרווחתם של עולי רוסיה בכל המובנים, לא רק במובן הדתי.

הרב יוסף שיינין: אבל יש חוק במדינה, ואנחנו צריכים לברך על כך.

הרב יוסף שיינין: נמצא כאן אדם אחד שאני מקווה שתינתן לו זכות הדיבור והוא עוסק בבירור היהדות והוא יכול לומר מעבר למסמכים המוצגים כאן.

הרב יוסף שיינין: אם תסתכלו בעמוד 5, המשטרה כאן בישראל מצא אלפי תעודות לידה שחתומות כחוק וכדת ונקיות ואפשר למלא שם מה שרוצים.

הרב יוסף שיינין: זה המשטרה ויש לנו כאן מסמך.

ליה שמטוב: מה זה קשור?

ליה שמטוב: הרב יוסף שיינין, ראשית אני מזמינה אותך לדיון שיהיה אצלנו ב- 20 ביולי, כאן אנחנו מדברים על התבטאות שהייתה.

הרב יוסף שיינין: אני מסביר את ההתבטאות, שלי כדי שתבינו אותי.

הרב יוסף שיינין: רבים מתחזים ליהודים כדי לקבל אשרת עלייה לישראל.

שלמה מולה: זו לא סמכותך לקבוע, אם הם התחזו או לא.

שלמה מולה: אין אף אחד כאן בבית הזה שזו סמכותו, אנחנו לא עסקינן.

משה גפני: חבר הכנסת שלמה מולה, סמכותו או לא זה לדיון אחר.

שלמה מולה: אנחנו לא יכולים לשמוע שאנשים מתחזים.

הרב יוסף שיינין: אתה לא יכול לשמוע וגם לי קשה לשמוע.

משה גפני: תבין למה הם שואלים, זו בעיה בוועדת כנסת אנחנו לא מנהלים כאן דיון פילוסופי, היינו מגיעים רחוק מאוד כי לא כולם היו אז מבינים את הדיון, אני למשל לא הייתי מבין.

משה גפני: הם שואלים האם הרב אמר שהעולים מרוסיה הם אינטרסנטיים ורמאים.

הרב יוסף שיינין: לא אמרתי את זה על העולים ברוסיה.

משה גפני: כתוב ב"ארץ".

הרב יוסף שיינין: "הארץ" יכול לכתוב כל מיני דברים.

הרב יוסף שיינין: היו עיתונים שכתבו שאני גם התייחסתי לגיור וזה לא נכון.

משה גפני: אני השתתפתי באותו כנס.

הרב יוסף שיינין: אני לא השתתפתי בכנס.

הרב יוסף שיינין: אני רק באתי להרצאה אחת בנושא בירור יהדות ובנושא הגיור לא נגעתי בכלל.

ליה שמטוב: אז אם אתה אומר שאתה לא אמרת, וכפי שאתה אומר שאתה מתייחס לעלייה מרוסיה, אנחנו הבנו.

הרב יוסף שיינין: אבל אני כן רוצה לומר מה כן אמרנו, ברשותך כמה מילים.

רוברט טיבייב: אז העיתונאי משקר?

רוברט טיבייב: כך אומר אדוני.

משה גפני: אתה שואל אם עיתונאי משקר, אני הייתי מוציא אותו מהוועדה.

משה גפני: אפילו המחיר שם לא נכון.

הרב יוסף שיינין: הוא שאל שאלה ואני לא רוצה לומר שהעיתונאי שיקר, אני רוצה להסביר.

הרב יוסף שיינין: רבותיי, אתם לא נותנים לדבר, אני מבקש להסביר לכם את העניין.

הרב יוסף שיינין: הדיון היה דיון רבני, לא ידעתי שהיו שם עיתונאים.

הרב יוסף שיינין: הדיון היה דיון בין רבנים, זה היה כנס של רבנים והדיון היה דיון הלכתי.

הרב יוסף שיינין: בהלכה יש דבר שנקרא "חזקת רמאי".

הרב יוסף שיינין: מה זה "חזקת רמאי"?

הרב יוסף שיינין: - ספק .

הרב יוסף שיינין: ספק, אני יודע שבמשפט העברי, במשפט הישראלי המילים "חזקת רמאי", זה בוודאי שהוא רמאי, יש לו חזקה שהוא רמאי.

הרב יוסף שיינין: בספרות ההלכתית זה לא ככה.

הרב יוסף שיינין: לנו יש גם בתלמוד שהגמרא אומרת שבתחילה כל מי שהיה מדבר בבלית היו משיאים לו אישה, זה היה כמו האידיש של היום.

הרב יוסף שיינין: מי שדיבר אידיש היו משיאים לו אישה, מי שהיה מדבר בבלית היו משיאים לו אישה.

הרב יוסף שיינין: שהתרבו הרמאים, והיו מלמדים בבלית כדי לשאת אישה.

מרינה סולודקין: מה עם חוק לשון הרע?

הרב יוסף שיינין: לא דיברתי על אף אחד לשון הרע.

הרב יוסף שיינין: אני רק אמרתי שהחובה שלנו כרבנים זה לדאוג לכך שנקיים את החוק היהודי, את החוק הישראלי שיהודי יינשא ליהודיה.

הרב יוסף שיינין: כיוון שיש חשדות, יש חשדות, יש ספקות ואף אחד לא יכול להחליש את הספקות הללו.

הרב יוסף שיינין: אני הייתי מבקש שתשמעו בקצרה כמה אנשים שהבאתי.

ליה שמטוב: את כולם נשמע, אבל אנחנו צריכים לתת את זכות הדיבור לחברי הכנסת.

הרב יוסף שיינין: בסיום דבריי אני פונה לדוקטור מרינה סולודקין.

הרב יוסף שיינין: אני רוצה לעבוד איתך בשיתוף פעולה , את אומרת שאת רוצה להקנות יהדות, אנחנו עושים את זה.

מרינה סולודקין: לא מספיק, אני רוצה לעבוד איתך בשיתוף פעולה.

הרב יוסף שיינין: כי אין לנו את האמצעים לכך.

הרב יוסף שיינין: אני רוצה שבשיתוף איתך יהיו לנו האמצעים ואנחנו נעשה הרבה יותר.

הרב יוסף שיינין: הרצון קיים והעשייה פורחת ברוך ה'.

רוברט טיבייב: ראשית כבוד הרבנים אני מראש מתנצל אם התייחסנו לא יפה, יש לי כבוד אליכם, תאמינו לי.

רוברט טיבייב: יש לי כבוד ליהדות ויש לי כבוד לרבנים ואני יהודי.

רוברט טיבייב: צריך לקחת בחשבון של- 300,000 אנשים ויותר יש בעיה והם לא אשמים.

רוברט טיבייב: הביאו אותם לארץ.

רוברט טיבייב: מדינת ישראל הביאה אותם, הסוכנות היהודית, מה לעשות איתם?

הרב יוסף שיינין: אני עוזר גם ללא יהודים.

הרב יוסף שיינין: יש לי פה עדות חיה.

מרינה סולודקין: אתה בעד נישואין אזרחיים, רישום הנישואין?

הרב יוסף שיינין: על זה נדבר בדיון נפרד.

רוברט טיבייב: כשאני עליתי לארץ אמרתי לעצמי שאני באמת עולה לארץ ישראל.

רוברט טיבייב: אני אומר את האמת ואני אומר את זה לא פעם אחת, לא הגעתי לארץ ישראל.

רוברט טיבייב: הגעתי למדינת ישראל, עם כל הבעיות הקשורות לדבר הזה.

רוברט טיבייב: אני לא בארץ ישראל לא לפי תורה ולא לפי ז'בוטינסקי.

רוברט טיבייב: אני לא רוצה להיכנס למי אשם ולמה , אבל לשים כתם, אני מתנצל כי המילים שלי יכולות להיות קשות, אנא סלחו לי, אבל להגיד שכל, רובם של העולים גויים וכולם רוצים להתגייר מתוך אינטרסים את זה אני לא מקבל.

הרב יוסף שיינין: אני לא אמרתי את זה.

רוברט טיבייב: אני לא מקבל את זה, לא רוצה לקבל עם זה ואני מוכן בכל תואר וביחד עם חברינו מכל הסייעת.

רוברט טיבייב: כפי שאני מבין יש כאן התגייסות רבה.

רוברט טיבייב: חלילה, אני לא רוצה להילחם נגד הרבנות החרדית, אני לא רוצה להילחם נגד היהדות.

רוברט טיבייב: אני רוצה להוציא את הכתם מהעולים שהגיעו לפה, ויש כאלה ויש גויים וצריך לדעת את האמת.

רוברט טיבייב: הגיעו לפה אבל שוב, הם לא אשמים.

רוברט טיבייב: אבל להפריע להם להתגייר?

רוברט טיבייב: רבותיי בואו ונעשה.

רוברט טיבייב: וראשית אני רוצה להגיד שטוב שיש חילוקי דעות בין הרב דרוקמן לבין שרמן.

רוברט טיבייב: זאת אומרת שבתוך הרבנים יש חלק דמוקרטי, זה בסדר וזה מקובל.

רוברט טיבייב: מי מכריע בינהם מי יהודי ומי לא יהודי?

רוברט טיבייב: אני לא יודע.

רוברט טיבייב: מאיזה רגע מכירים באדם שעבר את הגיור?

רוברט טיבייב: אני לא יודע איזה גיור, אבל מאותו רגע שרב החליט שהוא יהודי, אני לא יודע אתם יודעים ואתם מומחים בדבר הזה.

רוברט טיבייב: אבל כשרב אחד מקבל החלטה וכשרב שני מבטל אותה זה קצת וסלחו לי, כולם יודעים במה מדובר.

רוברט טיבייב: ברור, אתם רוצים לשמור על היהדות.

רוברט טיבייב: יהדות נקייה ותסלחו לי על אוצר המילים הקטן שלי, אני מקבל את זה, אני מכבד את זה אבל מה עושים עם אלה שבאמת רוצים להתגייר?

רוברט טיבייב: מה עושים עם אלה ששירתו בצבא?

רוברט טיבייב: שפכו את דמם, מה לעשות איתם?

רוברט טיבייב: אולי הרב שרמן המכובד יבטל את גיור של רות המואביה.

רוברט טיבייב: אולי נגיע למצב הזה?

רוברט טיבייב: אני מבקש לקבל תשובה על כך כאן.

רוברט טיבייב: אני חוזר שוב יש לי כבוד רב לרבנים.

רוברט טיבייב: אנשים רוצים להתגייר - תנו להם.

רוברט טיבייב: למה אתם מחזיקים את זה כך?

רוברט טיבייב: אתם רוצים להרשות נישואין רק בין יהודי ליהודי, אני מבין את זה ומקבל את זה, אבל תנו למדינה את האישור לעשות נישואין אזרחיים.

רוברט טיבייב: זה פשוט וזה לא מפריע לכם.

רוברט טיבייב: אתם את הנישואין תערכו רק ליהודים, חס וחלילה אף אחד לא לוקח לכם את זה.

רוברט טיבייב: אל תבנו את מכונת הייצור לממזרים, אתם עושים את זה ורק אתם.

ליה שמטוב: אנחנו מדברים היום על העולים שרוצים להתגייר.

ליה שמטוב: אני מבקשת לספר לכם סיפור לא על לא יהודים אלא על כן יהודים.

ליה שמטוב: על זוג יהודים שהגיע מרומניה עם תינוקת בשנות השמונים, התינוקת כשגדלה ורצתה להתחתן עם בחור שמשפחתו כאן בארץ כמה דורות.

ליה שמטוב: לזוג הזה טוב שהייתה כתובה של הורי הכלה, כפי שנאמר הם הגיעו בשנות השמונים לארץ אבל כשהם התחתנו ברומניה הייתה להם כתובה והם הגיעו עם זה לארץ.

ליה שמטוב: צריך לזכור שלא כולם בכלל עשו חופה ולא יכלו להביא את הכתובה לארץ.

מרינה סולודקין: ממדינה קומוניסטית.

ליה שמטוב: הרב שחתם על כך נפטר, אבל כשהזוג הגיע לרבנות והגיש את כל המסמכים שביקשו מהם, ראו את השם של הרב ונזכרו שבירושלים גר הבן שלו.

ליה שמטוב: ההורים היו צריכים להגיע לירושלים כדי שהבן יראה את הכתובה ויראה את החתימה ויאשר שזה לא מזויף.

ליה שמטוב: תגידו איך אפשר להרגיש פה במדינה שלנו?

ליה שמטוב: הם יהודים והם רוצים לחתן את הבת שלהם, יהודים לכל דבר, אני רוצה לשאול אתכם מהי ההרגשה של הורים כאלה שרוצים שהבת שלהם תינשא בחופה עם יהודי, אני לא מדברת על עולים שאינם יהודים.

משה גפני: את יודעת שהרב גורן בשעתו כשהיה את סיפו ר של הממזרים של האח והאחות, הוא אמר שהגיור שעשו בפולניה הוא גיור לא טוב, הוא ביטל את הגיור, הפך את האמא לגויה וממילא הילדים הם לא ממזרים, אבל אז הכל היה בסדר.

הרב חיים אירם: הוא לא ביטל את הגיור.

משה גפני: מה הוא עשה?

הרב חיים אירם: הוא טען שלא היה גיור כהלכה.

ליה שמטוב: אני מבקשת לתת את זכות הדיבור לאורי אורבך.

ליה שמטוב: אתה הייתה בישיבה, אתה רוצה להתייחס?

אורי אורבך: לא קראתי לפטר את כל מי שהיה בכנס.

אורי אורבך: טענתי לגבי האנשים ובעיקר לאנשים כמו כבוד הרב הראשי, שלא יכולים לצאת נגד גיורים של מוסד שהם עומדים בראשותו.

אורי אורבך: אני בכלל קטונתי מלהיכנס לויכוחים ההלכתיים, איך מגיירים או האם אפשר לבטל גיור למפרע, יש מאמרים גדולים של הרב גיחונסקי שפרסם עכשיו בגיליון החדש, הוא כמעט שולל מכל וכל את האפשרות לבטל גיור למפרע, אבל באמת אני לא מבין בזה כלום.

אורי אורבך: אני לא בבית כנסת אני בכנסת ואני לא נכנס לזה.

אורי אורבך: יש הגיון פשוט.

אורי אורבך: לא צריך להיות בשביל זה אפילו דתי ובטח לא חרדי.

אורי אורבך: הרב הראשי בישראל בסמכותו הוא צריך לעמוד אחרי הגיורים שהמוסד שלו מגייר.

אורי אורבך: אם הוא משתתף בכנס שהוא נגד הגיורים של הרבנות באופן כל כך בוטה ומחזק את היד של הרב, דיין שפוסל את הגיורים של הרבנים האחרים מהרבנות, זאת בעיה חמורה מאוד בנושא הכי חשוב למדינת ישראל.

אורי אורבך: נושא חשוב יותר מהמאחזים שאני תומך בהם, יותר מירושלים השלמה, יותר, ומכפי שאמר השר יעקב נאמן יותר מהפצצה האיראנית.

אורי אורבך: זה הנושא הכי חשוב היום בישראל יותר מכל דבר אחר.

אורי אורבך: אין דבר אחר שהוא יותר חשוב.

אורי אורבך: אני אומר את זה גם במדינת ישראל בכלל, אני גם אומר את זה כנציג של מפלגה סקטוריאלית של היהדות הציונית דתית.

אורי אורבך: הנושא הזה מכל המגזרים בחברה הישראלית הוא הכי חשוב לילדים שלי, הוא חשוב בכלל, אני רוצה שיהיו יהודים כהלכה.

אורי אורבך: שגויים שמתגיירים יתגיירו כהלכה וחוק מי הוא יהודי בגרסה, מבחינתי, המחמירה.

אורי אורבך: יש ויכוח איך מגיירים, כמעט ויכוח פנים דתי שנוגע לכולם איך מתגיירים.

אורי אורבך: אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה.

אורי אורבך: זו סוגיה מאוד כואבת לציבור הציוני דתי, כי בבוא היום כשהבן של חבר כנסת חילוני פה או בכל מקום אחר יכיר בצבא או בכל מקום אחר עלמה ישראלית שהוא משוכנע שהיא יהודיה, והיא משוכנעת שהיא יהודיה, והם ירצו להינשא והם לא יוכלו כי היא לא יהודיה כי באיזו שלב במשפחה לא התגיירו כהלכה או שפסלו את הגיור או לא משנה מה.

אורי אורבך: הם יתחתנו שלא כדת משה וישראל בכל זאת כי הם חילוניים.

אורי אורבך: ואם ילד חרדי של מישהו ירצה להתחתן עם גר, אני עוד לא רואה את זה קורה כי אני לא רואה את האשכנזים החרדים מתחתנים עם יהודיות ספרדיות, אני לא רואה אותם.

אורי אורבך: ואם יהיו מקרים כאלה הם ימצאו דרך לגייר אותם מהר.

משה גפני: הם ידאגו לעצמם והם גם יגבו כסף על זה.

משה גפני: הם גם לא מתחתנים עם ספרדיות.

משה גפני: זה הכל לגופו של עניין.

אורי אורבך: אם זה יקרה חלילה יום אחד, אני מניח שמתוך רצון טוב של החברה החרדית לפתור אחד מבניה הם ימצאו את הדרך.

אורי אורבך: זה טבעי וזה קורה כי כל מגזר קרוב אל עצמו.

אורי אורבך: בציבור הציוני דתי הסיכוי הוא מאוד גדול בגלל שאנחנו מעורבבים, לטוב ולמוטב בתוך החברה הכללית.

אורי אורבך: יש לנו ילדים שחלקם לא שומרים על הדתיות כפי שבני החרדים שומרים.

אורי אורבך: יש סיכוי שהם יפגשו מישהי שברגע האחרון יוודע בזמן הרישום שהיא לא יהודיה.

אורי אורבך: הילדים שלנו רוצים לשאת יהודיות כדת משה וישראל.

אורי אורבך: אפילו גם אלה שיעזבו את הדתיות שומרת המצוות ובוודאי מי ששומר מצוות.

אורי אורבך: זו לא תהייה בעיה המונית זו תהייה בעיה של שניים שלושה אנשים.

אורי אורבך: אפילו במובן האינטרסנטי הצר של המגזר של הדור הבא, הדור האחרון, יש עניין שאנשים יתגיירו כדת משה וישראל.

אורי אורבך: אלא שהיום כדי להתגייר כדת משה וישראל מאוד קשה.

אורי אורבך: אני רוצה מאוד שיהיה יותר קל.

אורי אורבך: זאת כל התורה כולה על רגל אחת ומבלי שאמרתי מילה אחת על הלכה או חלילה נגד ההלכה.

אורי אורבך: אני חושב שהרב הראשי, או כל מי שממונה מטעם הרבנות, אני לא מביא את בית הדין לצדק של העדה החרדית, או גופים חיצוניים לממסד שיגיירו או שלא יגיירו, אני לא קובע את הקריטריונים לא של הכשרות.

אורי אורבך: לסיום אני רוצה שלפחות הרבנות הראשית לישראל, הגוף הממלכתי ימצא את הדרכים לפסוק לפי ההלכה בגרסה המקלה מאוד, ועדיין עמוק בתוך ההלכה הקלאסית.

מרינה סולודקין: מה בעניין הרב הראשי השלישי?

אורי אורבך: עדיין יש בעיה.

מרינה סולודקין: אמרתי מחב"ד או מהציונות הדתית.

אברהם מיכאלי: אנחנו נמשכים לדיון בנושא הגיור, או אנחנו ממשיכים.

ליה שמטוב: אני אבקש להתייחס לנושא.

ליה שמטוב: כי בנושא הגיור תהייה לנו ישיבה, ב- 20 לחודש.

שלמה מולה: למרות מה שאמר חבר הכנסת אברהם מיכאלי, אי אפשר להימלט מהאווירה הציבורית שנוצרה סביב העולים שהגיעו אלינו בשנים האחרונות.

שלמה מולה: הצליחו להרעיל נגד העולים במיוחד, ואני אגיד את זה באופן הבוטה ביותר.

שלמה מולה: הממסד הדתי היותר אורתודוקסי ובעיקר החרדי, צריך להגיד את הדברים ביושר.

שלמה מולה: אני יודע מראש שהרב משה גפני ישיב לי.

שלמה מולה: אני אומר לכם שהחלשותה של הציונית הדתית שהיוותה גוף מגשר בין חילוניים לדתיים, החלשותה מביאה חולשה כלפי עולים.

שלמה מולה: לא נוהגים כבית הלל ונוהגים בדרך השמצות.

שלמה מולה: אני מודה, לא נכחתי בישיבה, לא הייתי באותה ישיבה שמר שרמן וחבריו השתתפו.

שלמה מולה: אני יכול להתייחס למה שקראתי בעיתון.

שלמה מולה: זה מזעזע, זה פשוט מזעזע.

שלמה מולה: זו לא הפעם הראשונה ואני מניח שזו לא תהייה הפעם האחרונה.

שלמה מולה: כדי להתמודד בבעיה הזאת גברתי היושבת ראש, גם כאן התקיים דיון בנושא ביטול הגיור בכלל, ביטולי הגיור הקיימים.

שלמה מולה: למרות שאני מכיר את הדרך החרדית, ואני ומרינה סולודקין ביחד, ה רי גם אני לא יהודי כשר, אבל לא משנה.

מרינה סולודקין: אני משושלת רבנים.

שלמה מולה: מצבך טוב משלי.

שלמה מולה: אני רוצה לבוא ולהגיד שכל הנושא הזה של הגיור, וממה שאני מכיר מהידע המועט שלי, ואני מודה שיש לי ידע מועט.

שלמה מולה: אדם שעמד מול דיין ואמר קיבלתי את תורת ישראל אתה לא יכול לבטל את הגיור שלו.

שלמה מולה: אבל מה לעשות הרב דרוקמן הוא כבר לא רב מספיק מקובל בגלל שהוא חובש כיפה סרוגה, אז אפשר לבטל ולמה לא.

שלמה מולה: אני אומר לך הרב משה גפני, ידידי הטוב.

שלמה מולה: אני אומר לכם שאתם מביאים את החברה הישראלית למצב שבו צריך לקבל החלטה להפרדת דת ומדינה ואז זה יהיה סופה של המדינה הזאת.

שלמה מולה: אני אומר לך, אני.

שלמה מולה: אתם לוחצים אותנו ואתם מביאים אותנו לשם.

שלמה מולה: אני מציע שהמדינה תהייה מדינה פלורליסטית, מדינה מקבלת את הגיורים של הרפורמיים, של הקונסרבטיבים, של החרדים.

שלמה מולה: אני אומר לכם שאז כל אחד ימצא את עצמו בזרם היהודי דתי שהוא רוצה לחיות.

שלמה מולה: אתם בעשור האחרון, בעשרים השנים האחרונות לא מצליחים לתת פתרון אמת למי שנמצא כאן ורוצה להתגייר.

שלמה מולה: הרב שיינין הצהיר "לא קיללתי, לא אמרתי" אבל אני אומר שגם אם הוא לא קילל וגם אם הוא לא אמר באותה ישיבה, ישנם מאות ואלפי דיינים ורבנים במועצות הדתיות ובכל מקום שאליו המסכן הולך וחוזר בוש.

שלמה מולה: לא נוהגים בו בהגינות, לא ביושר, לא מסבירים לו, רק מזלזלים בו ואומרים לו לך לך.

שלמה מולה: אני רואה את זה אצל האנשים שלנו.

שלמה מולה: אני לא יכול לומר לכם שיש לי רשימה ארוכה מחבר העמים שמגיעים אלי, אבל אני כן יכול לומר לך שמגיעים אלי עולים מאתיופיה.

שלמה מולה: אף עולה מאתיופיה לא מתגייר חוץ מבשני מקומות.

שלמה מולה: באף מקום לא מקבלים אותו.

שלמה מולה: זורקים אותו.

שלמה מולה: תגיד לי הרב שרמן יקבל אתיופי לגיור?

שלמה מולה: אני אומר לך הרב משה גפני שהוא לא ייגר אותו, הוא לא יקבל אותו.

שלמה מולה: הוא מוכן?

שלמה מולה: אם עכשיו אתיופי יבקש לבצע גיור בשביל כשרות, הוא יבוז לו והוא לא יקבל אותו.

שלמה מולה: אתם מביאים אותנו למצב שבו החברה הישראלית תצטרך לקבל החלטה.

שלמה מולה: אני באופן אישי מעדיף את גישתו של אורי אורבך.

שלמה מולה: ללכת על גישה מקלה ומגשרת.

שלמה מולה: קצה נפשה של החברה הישראלית.

שלמה מולה: אי אפשר לזרוק כל יום בוץ בפני העולים.

שלמה מולה: מה בכלל העולים רוצים?

שלמה מולה: הם באו כדי להיכנס לחברה הישראלית, מה הם ביקשו בסך הכל?

שלמה מולה: אז מה?

שלמה מולה: אז למה מביאים עולים?

שלמה מולה: אי אפשר על נקודה קטנה לזרוק בוץ בפני העולים ולהגיד להם אתם לא רצויים.

שלמה מולה: אתם לא מבינים איזו תחושה פסיכולוגית קשה היא כשזה מה שאומרים לך.

שלמה מולה: הם נלחמים להגיע לכאן, מגיעים לכאן, מנהלים אורח חיים פה בישראל, מדברים עברית ואומרים להם "אתה לא רצוי אצלנו".

שלמה מולה: בואו ונהייה מדינה נאורה יותר, אתם מדרדרים אותנו לכיוונה של איראן, לא בטוח שזה המקום הנכון שלנו.

אברהם מיכאלי: כשאתה משתמש בביטויים האלה של איראן, אתה בעצם גורם לאותה מחלוקת בזויה שאסור להגיע אליה.

שלמה מולה: אני לא מתייחס לגישה הפוליטית שלהם, אלא לגישה ההלכתית שלהם.

שלמה מולה: אני אומר לך שאתם מביאים אותנו לבוא עם כיפה, כולנו בשחור, חרדים, ולזה התכוונתי.

הרב יוסף שיינין: והיחס שלך?

הרב יוסף שיינין: באתיופים באשדוד התעניינת?

שלמה מולה: לא כדאי שאני אפתח את הפה.

שלמה מולה: כמה אתיופים אתה חיתנת?

שלמה מולה: במועצה הדתית באשדוד כמה תיקים לאתיופים נפתחו, וכמה התחנתו?

שלמה מולה: תגידו לי.

אברהם מיכאלי: כבוד היושבת ראש, הדיון היום זומן בעקבות כנס מסוים ולגבי מספר התבטאויות שנשמעו.

אברהם מיכאלי: שני רבנים שאחד מהם ברוך ה' נמצא איתנו, ואני מבין שהוא הבהיר את דבריו ואפילו המציעה הסתפקה בהבהרה שלו, והדיון כרגע הוא לא פרסונלית כלפי הרב שיינין.

אברהם מיכאלי: וכל מה שמעלים כלפי הרב שמרן, אני בטוח שאם הרב שרמן היה מגיע הנה היו דברים מתבהרים אחרת.

אביגדור לויתן: אז למה הוא לא בא?

אברהם מיכאלי: הוא לא עובד אצלי והוא גם לא עובד אצלך.

אברהם מיכאלי: הרב שרמן הוא דיין בבית הדין הרבני הגדול והוא כמו שופט עליון, ומי שלא מבין מה המשמעות להביא שופט עליון לכאן כנראה לא מבין את חוקי מדינת ישראל.

אביגדור לויתן: הוא גם לא רצה לבוא לדיון עם הרב גיחובסקי במוסד הרב קוק.

אברהם מיכאלי: גברתי היושבת ראש, אני חושב באמת שאנחנו מדי פעם נגררים לדיונים כאלה בגלל תקשורת, שלצערי היא תקשורת לקויה בין עולם של יהדות אמיתית שדורשת דברים מסוימים בשפה הלכתית לבין עולם של עיתונאים שעם כל הכבוד להם הם מחפשים את הצהוב, ת התקשורת.

אברהם מיכאלי: הם בוודאי, וכפי שהיה לפני שבועיים שלושה במסגרת סיור של הוועדה יצאה כותרת שעולי אתיופיה אומרים שעושים להם ברית מילה פעם שנייה.

אברהם מיכאלי: כי לא מבינים במושג ההלכתי את מה שעושים להם אז הכותרת הייתה שעושים להם ברית מילה פעם שנייה.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא רצינו לגרור את עצמנו לוויכוחים כאלה.

אברהם מיכאלי: יש לנו בעיה משותפת בין חלקים של עם ישראל והעם היהודי מהצד השני.

אברהם מיכאלי: בשביל זה צריך לשבת וללמוד אחד את השני.

אברהם מיכאלי: אני לא מצדיק שום התבטאות מבזה, לא לגבי עולים מרוסיה ולא לגבי עולי אתיופיה, גברתי יודעת עד כמה בבית הזה אנחנו מנסים לאחד, לאחד לפחות בין החלקים השונים של חברי הכנסת כדי שנגיע להטיב עם כולם ולשפר את המצב של כולנו.

אברהם מיכאלי: לא יתכן שבכל התבטאות של רב כזה או אחר נערוך דיונים בעומק מבלי לדעת את עומק הדברים.

אברהם מיכאלי: אני מציע שהדברים האלה ילובנו במקומות יותר מעמיקים, כי אי אפשר בשלוש דקות בוועדה לבוא למחות וללכת, מה עשינו עם זה?

אברהם מיכאלי: אם אפשר לזמן דיון ברבנות הראשית, עם הרב שלמה עמאר בנושא הגיור - - -

שלמה מולה: מה עם הרב מצגר?

שלמה מולה: אתה פוסח עליו?

אברהם מיכאלי: חס וחלילה, אני לא פוסל אותו.

אורי אורבך: הרב שלמה עמאר לא היה בכינוס ההוא.

אברהם מיכאלי: תאמין לי אורי אורבך, שאם נגיע לרב שלמה עמאר ונשאל אותו למה הוא לא הגיע הוא ייתן לך תשובה.

אברהם מיכאלי: אני מציע שבאמת נכבד גם את עצמנו שלא נגרר לכל מיני כותרות פופוליסטיות ומזה נסיק מסקנות.

משה גפני: תודה.

משה גפני: גברתי היושבת הראש אני כמובן לא השתתפתי בכל הדיונים בגלל שהייתי צריך להיות פה, אבל השתתפתי באחד הדיונים שהתקיימו דיון של "נצח משפחת ישראל" זה ארגון עולמי, ראש הארגון הוא בכלל מארצות הברית, מי שנמצא שם הוא בכלל לא אדם חרדי, ומי שאחראי על כל העניין הוא אפילו לא דתי נדמה לי.

אביגדור לויתן: תום קפלן נתן שלושה מיליון דולר, למה הוא נתן?

משה גפני: הסיבה שהוא נתן לא רלוונטית, וזה גם לא נושא הדיון.

משה גפני: אני השתתפתי שם והצעתי להם שהם יופיעו בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת.

משה גפני: לבקש ממך גברתי היושבת ראש וזה גם מופיע שם, לבקש ממך לקיים דיון על כל הנושא הזה של המצב שאליו נקלענו, שהעם היהודי נקלע בארץ ובעולם.

משה גפני: היום אנחנו הרי בכפר גלובלי קטן, אנשים עוברים ממקום למקום.

משה גפני: לצערנו ישנה התבוללות גדולה מאוד גם בארצות הברית וגם באירופה.

משה גפני: נושא הדיון הוא נושא שונה לחלוטין, זאת אומרת שאני הצעתי להם והם קיבלו את ההצעה הזאת, והם גם יבקשו שאם אפשר לקיים את הדיון כי הם אנשי המקצוע בעניין הזה.

משה גפני: אני מבקש כמה הערות קטנות לגבי הדברים שנאמרו כאן.

משה גפני: אני מושאל לכנסת ואני בעצם לומד בישיבה, אני רק מושאל לפה.

משה גפני: אם אתם תשמעו את השפה שאני מדבר בישיבה.

משה גפני: היא שפה שלפעמים נשמעת נורא, נורא.

משה גפני: צריך ללמוד את השפה הזאת לא רק בגלל שהיא בארמית אלא בגלל שהמושגים ההלכתיים הם מושגים, וכפי שהרב אמר קודם, "חזקת רמאי" זה מושג הלכתי שצריך לדעת על מה מדברים ולא זה מה שנאמר שם.

משה גפני: יש לי עוד כמה הערות, הציונית הדתית גם במשחק הזה של הציונות הדתית , מי שאחראי על הגיור במדינת ישראל זו הציונות הדתית.

משה גפני: הרב דרוקמן עומד בראש מערך הגיור.

משה גפני: כל מי שנמצא במערך הגיור, זה סכסוכים פנימיים בין הציונות הדתית בינם לבין עצמם.

משה גפני: אני לא רוצה לפרוס את זה כאן.

משה גפני: אנחנו החרדים, לך חבר הכנסת שלמה מולה, לא קשורים לעניין הזה.

משה גפני: כשמגיע אדם שרוצה להתגייר וזורקים אותו מאחד לשני זה לא בית הדין הרבניים - - -

שלמה מולה: אבל הדיין החרדי פוסל את הגיור של הרב דרוקמן.

משה גפני: עם כל הכבוד הרב שרמן מעולם, מעולם לא פסל גיור, ואפשר לבדוק אותי.

משה גפני: אני מציע לא לקורא "הארץ", אלא לקרוא פה את בתי הדין.

משה גפני: נושא הדיון הוא לא הנושא הזה.

משה גפני: אין לי מה לומר בעניין הזה.

משה גפני: דע שמותר לך להגיד הכל כי מחר תהייה עיתונות, אבל הרב שרמן לא פסל מעולם גיור אחד.

משה גפני: אני רוצה להתייחס לגופו של עניין.

משה גפני: אמרתי את זה לפני הרבה מאוד שנים ואני חוזר על זה עכשיו.

משה גפני: לנו לציבור היהודי ובעיקר הציבור החרדי, אורי אורבך הוציא עכשיו את הציונות הדתית מהעניין, תמיד אמרתי כל הציבור הדתי אבל עכשיו הוא הוציא את עצמו אז אני אומר הציבור החרדי, וזה בגללו ולא בגלל שזה כך.

משה גפני: על כל פנים אנחנו התפללנו במשך שמונים שנה, אז כשהתפללתי זה היה שבעים שנה, על כך שהיהודים מברית המועצות יגיעו לארץ.

משה גפני: יגיעו לארץ ייצאו ממסך הברזל, אנחנו התפללנו על כך וידענו את הצרות.

משה גפני: אגב, גדולי הישיבות וגדולי הרבנים הם מרוסיה, הם מברית המועצות, חלק מהתורה שאנחנו לומדים בישיבות זה הם.

משה גפני: לבוא ולהגיד שהרבנים אמרו שאלו שהגיעו מרוסיה הם אינטרסנטים, שקרנים זו אמירה טובה לכותרת.

משה גפני: זו אמירה שאם אני שומע אותה אני מזדעזע.

משה גפני: על מה התפללנו כל הזמן?

משה גפני: ידעו מה השלטון הקומוניסטי עושה, הוא גרם לכך שלא תהייה יהדות בקרב היהודים בברית המועצות.

משה גפני: היהודים שם מסרו את נפשם על היהדות, הם עשו דברים הרבה יותר חמורים, הם עשו מצב שכאשר מסך הברזל ירד והקומוניזם יעלם והיהודים יבואו לארץ הם יגרמו להתנגשות עם היהדות האורתודוקסית או היהדות הדתית, התנגשות בנושא של הגיורים, במשפחות מעורבות, מתבוללים וכל הדברים האלה - - -

רוברט טיבייב: זה לא בדיוק כך, כבוד הרב.

משה גפני: מה לא בדיוק, מה שהתפללתי?

מרינה סולודקין: אולי אתם גורמים לזה?

משה גפני: גורמים למה?

משה גפני: אני מבקש להסביר את עצמי טוב יותר.

משה גפני: מה שהם רצו לעשות, הם רצו שכשאשר הם יוכלו לבוא לארץ תהייה התנגשות בין העולים מברית המועצות לבין היהדות.

רוברט טיבייב: אותי לימדו שצריך לכבד את הרבנים, צריך לשמוע.

משה גפני: התפקיד שלנו זה למנוע את התופעה הזאת.

משה גפני: התפקיד שלנו שמי שבא מברית המועצות לשעבר ומי שגר פה בין אם הוא דתי וחרדי, בין אם הוא אינו דתי וחרדי וצריכים למצוא פתרונות משותפים וצריך לחיות יחד.

משה גפני: מכאן ואליך נגיע לנושא שהוא נושא חוקי ונושא הלכתי.

משה גפני: מי שהוא יהודי הוא יהודי, היחס או אי היחס, ועם כל הכבוד חבר הכנסת שלמה מולה, אי היחס נובע מזה שהממשלה הקודמת אישרה, אמרה שהיא תיתן 700,000 מיליון שקל לתכנית חומש לעולים מאתיופיה והיא לא עושה כלום.

משה גפני: זה לא איזה יחס של דיין שמה, שלא היה ולא נברא וזה רק לצורך כותרת.

ליה שמטוב: לא צריך להתעצבן.

משה גפני: אני מתעצבן על הממשלה.

משה גפני: על זה תדברו, 700,000 מיליון שקל תכנית חומש לעולים מאתיופיה.

משה גפני: מה עשו עם זה?

שלמה מולה: ומה עם הממשלה הנוכחית?

משה גפני: זה לא נושא הדיון.

משה גפני: אני הולך לדון על זה בוועדת הכספים.

מרינה סולודקין: תסביר לרב שרמן שאנחנו לא תולדה של קומוניזם.

משה גפני: מרינה סולודקין, את אישה חכמה ומשכילה, אני מכיר את הרב שרמן, את לא מכירה אותו.

משה גפני: אני אומר לך לא היה, לא נברא, לא משל ולא נמשל.

משה גפני: אמר הרב שיינין - היה שם דיון ואני הייתי שם.

משה גפני: היה שם דיון הלכתי לא על עולים מברית המועצות, היה דיון הלכתי על הנושא ההלכתי של הגיור, האם יש חזקת אומר אמת למי שבא ואומר ויש ספק ביהדותו ומה אומרת ההלכה בעניין הזה.

משה גפני: הרב שרמן ידבר נגד העולים מברית המועצות?

משה גפני: הוא ידבר נגדך?

משה גפני: עולה בדעתך?

משה גפני: אנחנו הציבור החרדי בניגוד לציבור הציוני דתי הקמנו ארגון של למעלה מעשרת אלפים תלמידים מברית המועצות כדי להקנות להם יהדות.

משה גפני: מי עשה את שבו, הציונות הדתית או החרדים?

משה גפני: משקיעים כסף מכל העולם כי אין לזה כסף ממשלתי.

אורי אורבך: אתה אומר את זה בהתלהבות.

משה גפני: אלו הן העובדות.

משה גפני: הרבנים בכל מקום ומקום, החרדים וגם הציונים, דתיים, לא כאלה כמו אורי אורבך אלא כאלה שקרובים אלינו, לרבנים בכל מקום ומקום אחד מהתפקידים המרכזיים שלהם זה להביא את העולים ליהדות, לתת להם הרצאות.

מרינה סולודקין: לא מספיק.

משה גפני: אני מסכים איתך שלא מספיק.

משה גפני: הבעיה שכזה רב עושה תכנית מוצלחת למחרת יש כותרת ב"הארץ" שהרב שיינין החזיר בתשובה עולים מברית המועצות והוא עשה את זה גם בכפייה.

משה גפני: הרי אנחנו מקבלים כל הזמן כותרות שליליות.

משה גפני: כל הזמן, ואנחנו לא מפסיקים את הפעילות הזאת.

משה גפני: רוצים לקיים דיון על הגיור?

משה גפני: אני חוזר ואומר תזמיני את "נצח משפחת ישראל", הם עסוקים בעניין הזה, הם עסוקים בעניין.

משה גפני: הדיון על הגיור הוא שונה לחלוטין, האחריות על הגיור היא בידי הציונות הדתית, אנחנו לא קושרים בעניין הזה, אנחנו החרדים.

שלמה מולה: אבל לא מקבלים את הגיור שלהם.

משה גפני: רד מהעניין, אני לא מקבל שום דבר חוץ מתכנית החומש של 700,000 מיליון שקל.

משה גפני: כל הנושא הזה הוא נושא שצריך לדון על הסכסוכים הפנימיים.

משה גפני: הרב שרמן מעולם לא ביטל גיור, ואם יש מישהו שאומר שיש רב חרדי שדיבר מילה רעה נגד העלייה מברית המועצות, אני מסלק אותו מהחרדים ומעביר אותו לאורי אורבך.

אביגדור לויתן: על מה שאני רוצה לדבר זה על ההסתה ושזה ירשם בפרוטוקול.

אביגדור לויתן: ההסתה מתחילה מבית מדרשו של משה גפני וחבל שהוא יצא, אני לא קורא לו הרב גפני אלא גפני.

אביגדור לויתן: אני קורא מתוך אותו עיתון "יתד נאמן" אחרי הועידה המפורסמת הם כותבים, "עם קריסת מסך הברזל החל שטף עז של נוכרים להציף את ארץ הקודש.

אביגדור לויתן: הקלות הבלתי נסבלת של תהליך הגיור הוא ממש אירוני.

אביגדור לויתן: גויים מסתננים לתוך קרן בית ישראל ..." .

אביגדור לויתן: אורי אורבך אני יכול גם להחליף אותך ברדיו, אבל זו בושה וחרפה.

אביגדור לויתן: אני הייתי רוצה לשאול את הרב שיינין ואת הרב שרמן, מי אמר "קשים גרים לישראל כספחת".

אביגדור לויתן: "זה נספח אליך יותר וגם מטמא אחרים והם מקלקלים את עם ישראל מהדברים שהם לקחו מהגויים.

אביגדור לויתן: הדבר הזה מהווה חציצה בין הקדוש ברוך הוא לישראל.

אביגדור לויתן: יש לבדוק כל גר שמגיע להינשא גם אם יש לו תעודת גיור" את זה אמר הרב שרמן.

אביגדור לויתן: לא אני אמרתי את זה.

אביגדור לויתן: זו בושה וחרפה שרבנים לא רוצים לשמוע את זה.

אביגדור לויתן: הרב שרמן לא הגיע לכאן משום שהוא התבייש לשבת עם הרב גיחונסקי בחול המועד סוכות בפאנל שהיה במוסד הרב קוק ולשמוע את דברי הרב גיחונסקי.

אביגדור לויתן: זה הרב שרמן.

אביגדור לויתן: כבוד הרב שיינין אני מבקש שלא רק שתתבע את אותו עיתון "הארץ" על מה שהם טוענים שאמרת.

אביגדור לויתן: אתה צריך להכחיש את זה.

אביגדור לויתן: רבותיי מתבצע כאן תהליך של השמצות באופן בלתי רגיל.

אביגדור לויתן: אני מדבר בשם העולים, אני עובד במשרד הקליטה שלושים ואחת שנה, עוד לא הייתה תקופה כזאת שהשמיצו את העולים כפי שעכשיו.

אביגדור לויתן: אני אמרתי רק חלק מהדברים.

אביגדור לויתן: אני וכבוד השרה היינו אצל כבוד הרב שלמה עמאר, אני רוצה לגלות לכם שביום רביעי לפני שבוע וחצי ישבה שרת הקליטה ובכתה מעומק הלב בפני הרב שלמה עמאר ואמרה את מה שהיא אמרה.

אביגדור לויתן: אני רוצה לומר לכם את האמת שגם הרב שלמה עמאר כמעט בכה.

אביגדור לויתן: הוא הזדהה עם כל מילה ומילה שהשרה אמרה.

אביגדור לויתן: לא הוצאנו את הכל מפני כבודו של הרב.

אביגדור לויתן: אנחנו מצפים שכל מי שיצא כנגד העולים, קוראים להם טמאים, קוראים להם במילים ואני הקראתי לכם חלק מהדברים, לא הקראתי לכם את כל עיתון "יתד נאמן", עיתון שיצא מיד אחרי ועידת "נצח ישראל" איך אמר חיים אירם – ועידת רצח ישראל, זו לא ועידת נצח ישראל.

אביגדור לויתן: זה מה שאתם עושים.

אביגדור לויתן: אני מבקש בשקט לבוא ולומר, שאנחנו מבקשים לחזק, הרב עמאר ילך ויחזק את כל ה- 20,000 שהתגיירו, שקיבלו תעודות גיור והרבנות חתמה עליהם, אנחנו נדרוש ולא נרפה עד שהם יפסיקו עם ההסתה ויכירו עם כל הגיורים האלה.

אביגדור לויתן: ושגם הרב יוסף שיינין יכיר בתעודת הגיור.

אביגדור לויתן: אם יגיעו אליך כבוד הרב אל תתחיל לבדוק.

אביגדור לויתן: זו תעודת גיור של דיינים טובים, שהלכו ועשו.

אביגדור לויתן: תודה רבה.

ריקי שפירא: במסגרת המרכז ניתן סיוע לעולים שפועל כבר משנת 1992, אנחנו נותנים סיוע פרטני לבעיות שונות של עולים שנובעות מההגירה.

ריקי שפירא: יש לנו כמה מאות תיקים בשנה.

ריקי שפירא: אנחנו פועלים כבר 17 שנה בתחום הזה.

ריקי שפירא: גם אנחנו מאוד מודאגים מתופעת ההסתה נגד העולים.

ריקי שפירא: אני חושבת שלא צריך להסיט את הנושא משאלת ההסתה.

ריקי שפירא: אנחנו עסוקים כאן

ריקי שפירא: בשאלה מעבר לשאלת הגיור שהיא שאלה בפני עצמה בעניין ביטול הגיורים והקושי שמערימים על האנשים בנושא הגיור.

ריקי שפירא: יש כאן עניין של הסתה נגד ציבור.

ריקי שפירא: אנחנו עדים לה שוב ושוב והיא ההסתה נגד עולים אתיופים, עולים רוסים, וזה חוזר שוב ושוב בצורות שונות.

ריקי שפירא: אני חושבת שהגיע הזמן לטפל בנושא הזה.

ריקי שפירא: אנחנו הכנו הצעת חוק, אנחנו חושבים שחוק איסור לשון הרע שהוזכר כאן לא מטפל בבעיה הזאת כמו שצריך.

ריקי שפירא: צריך לתקן את החוק.

ריקי שפירא: צריך להעמיד לדין אנשים שיוצאים נגד ציבור ולא רק נגד אדם .

יגאל יהודי: גם נגד ציבור חרדי.

ריקי שפירא: בסדר גם חרדי, גם ערבי, יש כאן הסתה פרועה נגד אנשים והאנשים חושבים שהם לא ייתנו על זה את הדין ואת החשבון.

ריקי שפירא: היום לא ניתן להגיש תביעה.

מרינה סולודקין: אתמול קראתי את חוק איסור לשון הרע, להסית נגד ציבור.

ריקי שפירא: נכון, אבל עדיין החוק לא מספיק טוב, כי היום כדי להגיש תביעה אזרחית נגד הסתה על ציבור צריך את ההסכמה של היועץ המשפטי לממשלה.

ריקי שפירא: כלומר כדי להגיש תביעה שאינה פלילית צריך לעבור איזו פרוצדורה מסובכת כדי לעשות את זה.

ריקי שפירא: אנחנו מבקשים להכניס תיקון לחוק כדי לאפשר להגיש תביעה אזרחית כאשר אדם מסית נגד ציבור של אנשים.

ריקי שפירא: אנחנו הכנסנו תיקון לחוק כדי שיהיה אפשר לתבוע נזיקין גם כשלא הוכח הנזק.

ריקי שפירא: על עצם ההסתה צריך לתבוע אזרחית ולדרוש פיצוי כספי, מאחר וזה נעשה רעה חולה בחברה הישראלית שכל אדם יכול להסית נגד ציבור.

מרינה סולודקין: פיצוי כספי לא מספיק, צריך בית כלא מאחורי סורג ובריח.

ריקי שפירא: התיקון שלנו כולל שני מסלולים, גם בהיבט הפלילי צריך להפחית את ההגנות שיש היום.

ריקי שפירא: חוק איסור לשון הרע נותן הרבה מדי הגנות לאנשים שמסיתים ומאפשר להם לצאת מזה בקלות.

ריקי שפירא: זו בעיה אחת שצריך לפתור.

ריקי שפירא: ובעיה שנייה שצריך לפתור היא לאפשר תביעות אזרחיות שיוגשו בלי הסכמת היועץ המשפטי לממשלה.

ריקי שפירא: שאנשים ידעו שאי אפשר להסית נגד ציבור אנשים מבלי לתת על זה את הדין.

ארקדי בנצ'יק: לפני חמש עשרה שנה עולה חדש טרי, שלוש שנים בארץ הגעתי לאשדוד.

ארקדי בנצ'יק: רציתי להכיר את הרב שיינין.

ארקדי בנצ'יק: אני מבקש מספר שניות בנימה אישית וכמו שיושבת ראש הוועדה שאמרה על תחושות של אנשים שנבעו מכל הדברים שקרו ומהוועדה שהייתה.

ארקדי בנצ'יק: אני מבקש לספר על התחושות שלי וכמי שגר חמש עשרה שנה ועד לפני שנה באשדוד וזכה להכיר את הרב שיינין דקה אחרי שהגיע לעיר בתור מתבגר בן חמש עשרה.

ארקדי בנצ'יק: מתבגר בן למשפחה שעלתה רק עתה, בשנת 1991, בשנת 1994 אני מגיע לאשדוד, החיים גלגלו אותי.

ארקדי בנצ'יק: הגעתי תחילה לרב שיינין כתלמיד בשעות הפנאי.

ארקדי בנצ'יק: אבל בתור מתבגר לימודי יהדות בין לא ממש לממש לא עניינו אותי, עניינו אותי דברים אחרים אבל גם בהם למרבית הפלא זכיתי לקבל מהרב שיינין אוזן קשבת.

מרינה סולודקין: למה אתה מקריא?

מרינה סולודקין: כאן אף אחד לא מקריא, וזה גם מאותת משהו.

ארקדי בנצ'יק: זו זכותי, ובתור עולה חדש קל לי יותר לכתוב את דבריי.

ארקדי בנצ'יק: למעשה, הרב שיינין היה ונשאר עד עכשיו - -

שלמה מולה: אנחנו לא במועדון של יחסי ציבור.

ארקדי בנצ'יק: - - - חבר, אח בוגר ואפילו בן במשפחה.

ארקדי בנצ'יק: אני מבקש להקשיב לדבריי, כפי שהקשבתי.

ליה שמטוב: כשאנחנו נעשה תכנית חיים שכאלה אנחנו נזמין אותך.

ארקדי בנצ'יק: הבנתי, אני מבקש.

ליה שמטוב: באנו לבקר בנושא התבטאויות, אבל זה שאתה עושה דברים טובים .

ארקדי בנצ'יק: כבוד יושבת ראש הוועדה, אני מבקש כאזרח ישראל, בתור עולה שיושב כרגע בוועדת העלייה והקליטה את הכבוד המינימלי של תשעים שניות התייחסות.

ארקדי בנצ'יק: זה מה שבקשתי שתתנו לי לדבר על מה שאני בחרתי לדבר גם אם בחרתי לדבר מהכתב.

ארקדי בנצ'יק: מה לעשות אני עולה ויותר קל לי לכתוב ולקרוא.

ארקדי בנצ'יק: במהלך הזמן הרב שיינין הפך להיות לעוזרי, גם שלי וגם של משפחתי בכל סוגיה שקשורה לחיים מבלי קשר ליהדות.

ארקדי בנצ'יק: בזמן שקיבלנו החלטות חשובות, אני משפחתי וחבריי, ידענו שאפשר ללכת ולהתייעץ ביום ובלילה, כולל בחצות הלילה עם הרב שיינין בדברים שאין להם שום קשר, ולו הקלוש לנושא היהדות ולתפקידו המסורתי של רב העיר.

ארקדי בנצ'יק: מיותר לציין שבדברים הקלאסיים של יהדות כגון חתונה מצאתי את הרב נוסע לצפון להסיע אותי לחתונה של עולים, עולים מכל סוג וזן מבלי קשר לדת שלהם ובלי קשר למוצא שלהם וליהדות.

ארקדי בנצ'יק: מיותר לציין כשדנו איתו על חתונה וביקשנו הקלות בהלכות אלו ואחרות הרב שיינין מצא את עצמו מביא אותנו לקולה בגלל בקשות של משפחות של עולים שמאוד רחוקות מרוח הדת.

ארקדי בנצ'יק: בסוף כמה דברים מסביב, אני הבטחתי להרבה אנשים שהלכו לרב שיינין מעבר לארקדי ומשפחתו, לבקש סיוע בבעיות משפחתיות.

ארקדי בנצ'יק: הם מצאו ברב שיינין פסיכולוג משפחתי לעולים באשדוד.

ארקדי בנצ'יק: שעבד בשבילם מסביב לשעון כדי לסייע להם.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: תודה.

שאול פרבר: אני רוצה להגיד שבמידה מסוימת הרב שיינין דן בנושא העיקרי כאן והוא ההתייחסות לעולים כשהם עוברים את הסף של הרבנות שהיא התייחסות לא הולמת.

שאול פרבר: אבל הקריטריונים לבירור יהדות, וכאן מדובר על 4,684 תיקים בשנת 2008 של בירור יהודית שנפתחו בבתי הדין הרבניים, זו התייחסות לא הולמת.

שאול פרבר: אין כלים, שולחים לכאן ושולחים לשם.

שאול פרבר: באשדוד, ושוב אני לא מאשים את הרב שיינין, באשדוד לא מקבלים גיורי יהדות שנעשו לפני חמש שנים, כל מי שעשה את זה צריך לעבור את זה שוב.

שאול פרבר: אני אומר את זה באחריות לא כל חבר כנסת עולה מברית המועצות שעבר את זה אז היה לא היה עובר היום את הבירור של בתי הדין הרבניים.

שאול פרבר: למרות שהתחתנתם כאן וזה לא משנה.

שאול פרבר: היום רף ההוכחה שמישהו יהודי הוא כך כך גבוה.

שאול פרבר: ההליך עצמו משפיל, זה שמישהו צריך להוכיח.

שאול פרבר: אני מאוד בעד קיום החוק, ואני מאמין ששני יהודים צריכים להתחתן, אבל זה שאין בכלל קריטריונים לדבר הזה ושכל כל אחד יכול לעשות במידת רצונו זה מאוד בעייתי.

שאול פרבר: אותו הדבר לגבי גיורים, איך אנחנו מאפשרים לרשמי נישואין לא לרשום גיורים?

שאול פרבר: אנחנו מנסים ליזום חוק שבו יחויבו רשמי הנישואין לרשום גרים.

שאול פרבר: אני מאוד מכבד את רשם הנישואין שלא רצה לרשום גרים.

שאול פרבר: אין לי בעיה אבל לא יהיה רישום נישואין מטעם מדינת ישראל.

שאול פרבר: בשנה שעברה שילמנו 54 מיליון שקל למערך הגיור,הוציאנו עוד מיליוני שקל לרשמי נישואין כדי לבטל אותם.

שאול פרבר: העניין כאן זה לא הרב שרמן העניין כאן זה לא דיין מסוים שמבטל גיור של אדם.

שאול פרבר: העניין כאן זה ההתייחסות הכללית במערכות במדינת ישראל.

שאול פרבר: כל זמן שאין לנו חוקה שמטפלת בעניינים האלה, וכל זמן שאין לנו אומץ להגיד לאנשים, אנחנו מכבדים, מכבדים מבחינה הלכתית את ההחלטות שלכם, תעשו כמיטב יכולתכם ואין לי בעיה.

שאול פרבר: אבל אל תהיו על משכורת מדינת ישראל.

שאול פרבר: זה פשוט לא יכול להיות.

ליה שמטוב: אני מבקשת מכל הדוברים הבאים, היום אנחנו לא מדברים בנושא הגיור, בכך נדון ב- 20 לחודש.

בנימין איש שלום: אני היושב ראש של המכון ללימודי היהדות, ואני רוצה לגעת בהיבט אחד שכאן לא נגעו בו.

בנימין איש שלום: נאמרו הרבה דברים חשובים, הנושא דווקא מתייחס להשלכות של מה שכונה כאן ההסתה.

בנימין איש שלום: אני חושב שמדובר לא רק בהסתה, אלא במדיניות שקיימת בפועל ואולי לא כתובה.

בנימין איש שלום: אם מתייחסים לפורמליסטיקה אולי יהיה קשה להוכיח אותה כי כפי שנאמר כאן הרב שרמן לא ביטל גיור, הוא רק קבע שכל אותם אלפי גיורים מוטלים בספק.

בנימין איש שלום: אפשר להתעסק בפורמליסטיקה, אבל ההשלכות של אותה מדיניות לא פורמלית אבל נוכחת וקיימת היא שלא רק אלפי מתגיירים אינם יודעים היום את מעמדם האמיתי אם הם יהודים או לא יהודים.

מרינה סולודקין: אנחנו קוראים בין השורות, ולכן אנחנו רואים בחומרה רבה מה שנאמר בתוך הכנס שלכם הרבנים האורתודוקסים.

בנימין איש שלום: אני רוצה בדוגמה אחת להמחיש לכם איך המדיניות הלא רשמית הזאת שכרוכה בהתבטאויות שאפשר לראות אותה כהסתה, איך היא משפיעה בפועל על מה שקורה בשטח.

בנימין איש שלום: מקרה אחד שאספר, ואני יכול לומר לכם שהוא מוכפל פעמים רבות.

בנימין איש שלום: שני בוגרים של קורס נתיב בצבא ההגנה לישראל שהתגיירו בבית הדין הרבני של צבא ההגנה לישראל.

בנימין איש שלום: שניהם השתחררו מהצבא, שניהם הבחור והבחורה שומרי מצוות, שינהם שומרי מצוות ביקשו להירשם לנישואין בעיר מגוריהם, אני יכול לומר שמדובר במעלה אדומים.

בנימין איש שלום: ביקשו שם להירשם לנישואין ונפגשו עם רב העיר.

בנימין איש שלום: הוא קיים איתם שיחה והוא שמע תוך כמה דקות שמדובר בגרים מהצבא, שמדובר בבתי דין רבניים אורתודוקסים או איך שלא תקראו להם והם מוסמכים על ידי הרבנות הראשית ובהסכמת הרב עמאר והרב דרוקמן וכן הלאה, הם חתומים על תעודות ההמרה.

בנימין איש שלום: מכל מקום, הרב של מעלה אדומים סירב לחתן אותם בנימוק שהוא מחתן רק דתיים.

בנימין איש שלום: טענה מופרכת לחלוטין, כי איפה מתחתנים כל הלא דתיים בישראל?

בנימין איש שלום: הבחור אמר לו "כבוד הרב, אבל אנחנו דתיים" הוא אמר "אני לא מאמין לכם".

בנימין איש שלום: "למה כבוד הרב לא מאמין לנו?"- - -

מרינה סולודקין: ממי מקבל הרב הזה משכורת?

בנימין איש שלום: ממך.

ליה שמטוב: ובסוף?

ליה שמטוב: אנחנו כבר מבינים את העניין.

ליה שמטוב: הזוג הזה פנה אלי, אגב הנימוק היה שהוא לא מאמין להם כי רוב המתגיירים אינם שומרים מצוות, אז יש "חזקת רמאי" למרות ששני בני הזוג האלה במקרה לגמרי שומרים מצוות, אבל הוא לא מאמין להם.

ליה שמטוב: השניים הללו פנו אלי וביקשו עזרה.

ליה שמטוב: נאלצנו להעביר אותם למקום אחר.

ליה שמטוב: אותו רב אמר שאם הם יתבעו אותו הוא יאלץ לחתן אותם אבל הם ויתרו לו.

ליה שמטוב: תודה, הסיפור דווקא מעניין מאוד.

יוגב קרסנטי: אני מהמכון לתכנון העם היהודי.

יוגב קרסנטי: ממשלת ישראל פנתה למכון בבקשה לגבש המלצות לחיזוק הזהות של הדור הצעיר בתפוצות ולחיזוק הקשר שלו עם ישראל.

יוגב קרסנטי: מטעם הפרויקט הזה נסעתי למוסקבה וחזרתי בשבוע שעבר.

יוגב קרסנטי: במוסקבה פגשתי נוער יהודי, פגשתי סטודנטים יהודיים שמעוניינים ביהדות שלהם ומעוניינים בה.

יוגב קרסנטי: מתעניינים ביהדות כתרבות לאו דווקא כדת.

יוגב קרסנטי: בנים לאבות יהודיים ולאמהות לא יהודיות ורוצים להרגיש חלק מעם ישראל.

יוגב קרסנטי: שאלתי אותם אם הם היו מעוניינים לעלות.

יוגב קרסנטי: חלקם ענו שכן אבל לא יעלו לישראל בגלל ששם הם לא יוכרו כיהודים מלאים, ובין השאר גם אותם הדים של כנס נצח ישראל הגיעו גם למוסקבה ופגעו ברגשותיהם וברצון שלהם להשתייך לעם היהודי.

יוגב קרסנטי: אני חושב שהדיון הזה חורג מעבר לגבולות הדיון הפנים ישראלי.

יוגב קרסנטי: ברגע שדיון כזה יוצא בעיתונות בכלל, ההשפעות שלו הם על כל התפוצות היהודיות.

יוגב קרסנטי: גם במוסקבה, גם באוקרינה וגם בארצות הברית.

יוגב קרסנטי: זו איזו אמירה ליהדות התפוצות לגבי מיהו יהודי ומיהו לא יהודי וצריך לקחת בחשבון שיש שם הרבה מאוד צעירים שרוצים להרגיש שייכות לעם היהודי, ואמירות כאלה לא מועילות לנו ולא מקרבות אותם אל העם היהודי.

יוגב קרסנטי: צריך לשקול מילים כשמתבטאים בעניינים האלה.

יוגב קרסנטי: כמובן לשגבי ממשלת ישראל לא יכול להיות שממשלת ישראל תפעל מצד אחד ותאמר שהיא מעוניינת במדיניות שתקרב את הדור הצעיר לישראל וליהדות ומצד שני יצאו אמירות כאלה מטעם פקידים שמקבלים את משכורתם מהממשלה.

ליה שמטוב: אנחנו מבקשים לסיים, אבקש בכמה מילים של הדוברים הבאים ואחר כך מרינה סולודקין תסכם את הדיון.

שמואל יזנסון: תודה רבה.

שמואל יזנסון: ראש אגף גיור במשרד ראש הממשלה.

שמואל יזנסון: אני שמח על הדיון הזה כאן.

שמואל יזנסון: תודה על ההזמנה.

שמואל יזנסון: קיבלתי את חומר הרקע וחיפשתי קצת תקדימים לעניין של איך מתייחסת אוכלוסיה לאוכלוסיית מתגיירים, אוכלוסיה שמגיעה מהתפוצות.

שמואל יזנסון: רציתי להקריא קטע קטן ממדרש אליהו רבא.

שמואל יזנסון: "אמר לו הקדוש ברוך הוא למשה, משה למה עשו מריבה אלו עם אלו, שנאמר באותה שעה עשו ישראל מריבה עם הגרים" יש תקדימים וזה לא רק בשנת 2009.

שמואל יזנסון: קליטת זרים תמיד הייתה בעייתית "אמר לפניו רבנו של עולם אתה יודע" למשה רבנו לא הייתה תשובה, " אמר לו, ולא כך אמרתי הקהל הוא חוקה אחת לכם ולגר, תורה אחת ומשפט אחד יהיה" אנחנו לא מכירים משהו אחר, יש חוקה אחת – גר שהתגייר כקטן שנולד.

שמואל יזנסון: התעודות שאנחנו מנפיקים במערך הגיור במשרד ראש הממשלה הינן תעודות הלכתיות, רשמיות.

שמואל יזנסון: התעודות האלה אמורות להיות מקובלות אצל כל רשם נישואין במדינת ישראל על פי חוק.

שמואל יזנסון: לצערי הרב המצב לא כך.

שמואל יזנסון: המדיניות שמנחה אותנו במערך הגיור זה להתייחס לכל עולה שמגיע, בן לאב יהודי או לסב יהודי, לפני הנחיות מערך הגיור הרב דרוקמן, כאח, כבן של יהודי כמי שאנחנו חייבים לעזור לו.

שמואל יזנסון: אלו הנחיות מאוד מפורשות.

שמואל יזנסון: אנחנו פועלים לקדם ברגישות וקיים את הצו "ואהבת את הגר" זו ההנחיה על פיה עובדים אותם הדיינים שפועלים במערך הגיור.

שמואל יזנסון: בסופו של דבר בפרשיות האחרונות שהיו והתקשורת, לא משנה מי אמר ואיך נאמר, הדברים יצאו החוצה.

שמואל יזנסון: העולים בסך הכל מגיעים לאולפנים.

שמואל יזנסון: צריך להגביר את המודעות ולצאת בנחרצות נגד כל רשם שלא רושם בסופו את אותם אנשים שמביאים תעודה רשמית.

שמואל יזנסון: תודה רבה.

לודמילה אויגנבליק: אני המנהלת הכללית של העמותה לזכויות משפחות מעורבות.

לודמילה אויגנבליק: אנחנו ביצענו מחקר בנושא הבעיות של המשפחות המעורבות, קיבלנו נתונים שבתוך עשר שנים שבהם מתבצע גיור ממשלתי רק שני אחוזים מהעולים התגיירו.

לודמילה אויגנבליק: שני אחוזים בכל שנה במשך עשר שנים משנת 1997.

לודמילה אויגנבליק: זאת אומרת שבנושא הגיור לא היו תוצאות כמו שצריך.

לודמילה אויגנבליק: אבל אנחנו קיבלנו גם נתונים אחרים שבשנים האחרונות התנצרו יותר משישה עשר אחוז , יהודים שהתנצרו ושאין להם זכות להינשא פה והם בחרו דרך אחרת.

יגאל יהודי: אולי הם נוצרים ששבו לדת שלהם.

לודמילה אויגנבליק: לא.

לודמילה אויגנבליק: התקשרו אנשים ואמרו שאם אין להם אפשרות להתחתן כאן בארץ, וקיימת דרך אחת אז הם מתנצרים.

יגאל יהודי: גם וגם.

לודמילה אויגנבליק: אף אחד לא מתייחס לעולים שאינם יהודים ושעלו ארצה בזכות חוק השבות.

לודמילה אויגנבליק: שמונים אחוז מהם זה זרע ישראל.

מרינה סולודקין: הדיון היה לי קשה מאוד.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזה היה רצונו של הקדוש ברוך הוא שלח אותם כמו שאת אבינו אברהם הוא שלח הוא ואמר לו "לך לך" .

מרינה סולודקין: הגיעו בתוכנו, במשפחותינו אנשים שבחרו את מדינת ישראל כמולדת.

מרינה סולודקין: אני לא חושבת שזה סתם רק רצון אישי.

מרינה סולודקין: זו המדינה הכי מסוכנת בעולם ורק כאן אפשר לקבל פצצה גרעינית על הראש.

מרינה סולודקין: אני חושבת שזה היה הרצון של הקדוש ברוך הוא ולצערי הרב לא כל הממסד הדתי מבין את זה.

מרינה סולודקין: אני רואה במכשולים להכות כאן שורשים אמיתיים של האנשים האלה, אתם לא מבינים מה כתוב בספרי הקודש.

מרינה סולודקין: זו דעתי האישית.

מרינה סולודקין: לגבי ההשמצה וההסתה אנחנו מרגישים את זה כל חצי שנה.

מרינה סולודקין: אתם יודעים שאני מקבלת כעשרת אלפים מכתבים בשנה, עשרה אחוזים מזה מהם על שאנשים לא מבינים את המגדריות הישראליות והיחס של כמה מגזרים לעולי רוסיה.

מרינה סולודקין: הרב שיינין הביא אנשים שמודים לו זה טוב והוא עושה חלק מהעבודה, אני לעומת זאת מקבלת תלונות על הרב שיינין בנושאים האחרים.

מרינה סולודקין: אולי ישנה חלוקה של תפקידים.

אורי אורבך: תלונות עליך מגיעות אליו.

מרינה סולודקין: לא, אין לו תלונות עלי כי אנחנו משפרים את המצב של עם ישראל כולו.

מרינה סולודקין: את ההסתה הפרועה צריך להפסיק ולכן אנחנו הכנו יחד עם ליה שמטוב רת מסקנות הוועדה.

מרינה סולודקין: אם אני לא אקבל בכתב ויפורסמו התנצלויות או ההסברים של הרב שרמן.

מרינה סולודקין: אני לא מתייחסת לרב שיינין בגלל שיש לו עונש, יש לו שמונים אלף איש בעיר, ומי מטפל בעניין הזה?

מרינה סולודקין: על הרב שיינין אנחנו לא מדברים אנחנו מדברים על הרב שרמן.

מרינה סולודקין: אחרי הפגישות שלי עם שר המשפטים, אחרי שיהיה לרב זמן להתנצל או להסביר את עצמו, לי ולשלמה מולה יהיה מקום לעתור לבית המשפט העליון.

מרינה סולודקין: יש חוק לשון הרע שאם משמיצים אנשים בגלל מוצאם זה תחת החוק הזה.

מרינה סולודקין: החוקים שלנו, כמו שאני מכירה במדינה הקדושה שלנו, מדינת ישראל חלים על כולם מהראשון עד האחרון.

מרינה סולודקין: רציתי לומר לכם שקיבלתי טלפון מהרב מצגר, זה היה לי לכבוד, דיברתי איתו ואמרתי לו שצריך להעריך את המאמצים שלנו, של מנהיגות הקהילה יוצאת ברית המועצות ולא לחיות בבריקאדות, לא להיות נגד.

מרינה סולודקין: כאן ישנה הפרת אמונים מצד הרבנים וחייבים לחשוב ולדון על כך.

מרינה סולודקין: צר לי שאני רואה כאן נציגים מאוד מאוד מכובדים מבתי הדין הרבניים, מהרבנות הראשית שלא דיברו, ואני חושבת שמאחורי הקלעים צריכים לעשות את העבודה.

מרינה סולודקין: את העבודה שלנו הפומבית מול השופטים ומול היועץ המשפטי אנחנו נעשה במקרה ויהיה צורך.

ליה שמטוב: תודה רבה לחברת הכנסת מריה סולודקין.

ליה שמטוב: תודה על הדיון והזמנת הדיון.

ליה שמטוב: לסיכום, הוועדה קוראת לשר המשפטים לבחון את סוגיית התבטאויות הרבנים בכנס הרבנים הבינלאומי בירושלים.

ליה שמטוב: הוועדה רואה בחומרה פגיעה בשמם הטוב של עולים רבים שעלו מברית המועצות.

ליה שמטוב: הוועדה מבקשת מהרבנים להם מיוחסות האמירות הקשות להוציא או לפרסם הודעות הכחשה או לחלופין התנצלות על הדברים הקשים.

ליה שמטוב: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.