הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 6, 2009-06-29 10:00

יעקב כץ: אנחנו התאספנו פה היום.

יעקב כץ: אני ישבתי השבוע עם גנות שהוא האחראי, בעצם היום המגמה היא לרכז תחתיו את כל הנושא של רישום האוכלוסין וגם את הנושא של ההגירה.

יעקב כץ: קראו לזה משטרת הגירה.

יעקב כץ: עכשיו החליפו את השם לרשות הגירה.

יעקב כץ: שם יותר יפה.

יעקב כץ: על כל פנים הוא סיפר שיש התארגנות גדולה, ניסיון ליישם את ההחלטה של ממשלת ישראל ב-2008, להביא לגירושם או להגירתם חזרה של שוהים שלא כדין.

יעקב כץ: יש לנו פה למעלה מ-280 אלף שוהים שלא כדין.

יעקב כץ: אני החלטתי לכנס את הישיבה כדי לשמוע מהגורמים שאמורים להתעסק בנושא של החזרתם של השוהים הבלתי חוקיים לארצותיהם.

יעקב כץ: איך המערכת מתארגנת פה משום שאנחנו יודעים שבפעם הקודמת שהדבר הזה נעשה אז זה היה כרוך בצורה לא נעימה ומקרים שהגיעו עד בית המשפט העליון בטענות מטענות שונות.

יעקב כץ: גנות נראה נחוש בדעתו לטפל בעניין בכל הכוח ובעל העוצמה כדי להביא ליישום ההחלטה שעד סוף 2009 באמת מי שלא צריך להיות במדינת ישראל לא יהיה בה.

יעקב כץ: אנחנו פה ביקשנו מהגורמים שאמורים להתעסק, היו לנו כמה ישיבות בכל מיני נושאים.

יעקב כץ: למשל אחד הדברים שלמדנו שאני שמחתי לראות שבעקבות העובדה שלא צריך היום לקבל ויזה מרוסיה כדי להגיע לישראל אז מספר התיירים שמגיעים ארצה כמעט כמספר הזה עוזבים אחרי אותם חודשים כשמדובר על מי שמגיע מרוסיה היום, כאשר לא צריך להביא אותם היום יותר בהברחה ברוב המקרים דרך סיני שזה היה מעשה מאוד חכם והוכיח את עצמו שכיש אשרה מסודרת אז מי שרוצה להגיע לפה בתור תייר או בתור תיירת וזה לא משנה כרגע מה הם עושים פה אז בתחום הזה מרוסיה הם עוזבים, הם חוזרים, שזה חידוש גדול ממה שהיה לפני כן.

יעקב כץ: לגבי המקרים האחרים ישנה עלייה גדולה באי עזיבתם של רוב הנכנסים, הם נשארים ולא עוזבים.

יעקב כץ: אני רציתי לשמוע את ציקי סלע אבל הוא לא נמצא, אז אתה יוסי, היד הארוכה של גנות, לא יעזור לך.

יעקב כץ: מישהו צריך לתת לנו פה את התוכנית.

יעקב כץ: ציקי סלע הוא מנהל יחידת ההגירה.

יעקב כץ: אתה אחראי על מנהל אגף לזרים.

יעקב כץ: אולי תסביר בדיוק מה התוכנית שלכם.

יעקב כץ: איך נערכים ולמה נערכים כדי שקודם כל הגורמים שצריכים להתייחס לזה יתייחסו לזה.

יעקב כץ: כי סך הכול זה הולך להיות לדעתי עבודה לא קלה.

יעקב כץ: מאוד משמעותית ומאוד טראומטית אחרי ששנים לא התעסקו בזה.

יעקב כץ: אני מדייק שלא התעסקו בזה.

יעקב כץ: התעסקו בזה לפני חמש שנים.

יוסי אדלשטיין: לא.

יוסי אדלשטיין: התעסקו כל השנים.

יוסי אדלשטיין: לאחרונה היתה ירידה לאור השינויים המבניים של המשק.

יוסי אדלשטיין: יש בעיות שהעדיפו לא להתעסק איתם.

יעקב כץ: בואו נשמע קודם כל את יוסי.

יעקב כץ: תגיד מה שאתה יכול.

יעקב כץ: אולי ציקי יגיע בסוף.

יוסי אדלשטיין: אני אומר על הסף שאני לא מייצג את ציקי ואני לא יודע בדיוק מה הן תוכניותיו של ציקי.

יוסי אדלשטיין: אבל ברמת העיקרון אני אוכל להגיד שאנחנו בסך הכול מיישמים את החלטות הממשלה.

יוסי אדלשטיין: אנחנו לא קבענו אותם ואנחנו לא מחליטים ואנחנו מוציאים לפועל את החלטות הממשלה.

יוסי אדלשטיין: זה קצת מצער שבדרך כלל באים בטענות אלינו לגוף האוכף כאילו שזה החלטות שלנו ואנחנו יוצאים הרעים בכל הסיפור הזה.

יעקב כץ: אתה לא צריך להתנצל.

יוסי אדלשטיין: לא.

יוסי אדלשטיין: אני שם את הדברים על השולחן.

אילן גילאון: יש איזשהו נוהל שכאילו הפקידים אשמים.

אילן גילאון: מקבלי ההחלטות, אליהם צריכים לבוא בטענות.

אילן גילאון: לוקחים נער מהאוצר בן 24 ומפילים עליו את כל התיקים.

יוסי אדלשטיין: לכן אני שם את זה ככה בפתיח.

יוסי אדלשטיין: אנחנו אמונים על הרחקת השוהים הבלתי חוקיים מכל המינים ומכל הסוגים שיש היום במדינת ישראל.

יוסי אדלשטיין: אני יודע שיש פה כל מיני חילוקי דעות כאלה ואחרים ברמות כאלה ואחרות גם בהיבט המשפטי וגם בהיבט הציבורי.

יוסי אדלשטיין: כן קטינים, לא קטינים, כן הורים, לא הורים.

יוסי אדלשטיין: כל מיני דילמות כאלה ואחרות.

אילן גילאון: כן קטינים, לא קטינים, אתה אומר את זה- - -

יוסי אדלשטיין: כולם מבחינתי הם שוהים בלתי חוקיים.

יוסי אדלשטיין: עכשיו אם מישהו רוצה להחליט והחליטו בזמנו שנותנים מעמד לקטינים או לילדי עובדים זרים על פי קריטריון מסוים שהממשלה קבעה אז לכן מי שעמד בקריטריון הזה קיבל את המעמד כדת וכדין.

יוסי אדלשטיין: קיבל הקטין וקיבלו הנלווים אליו, הוריו ואחיו, כולם קיבלו את המעמד.

יוסי אדלשטיין: מי שלא עמד בקריטריון.

יוסי אדלשטיין: ..

אילן גילאון: עד עכשיו היתה איזו מדיניות שקטה, אתה יודע שאמנם החליטו לפנים משורת הדין אבל היא התקיימה.

אילן גילאון: מה כוונותיכם?

אילן גילאון: זו הבעיה המרכזית.

אילן גילאון: מה אתם רוצים לעשות?

יוסי אדלשטיין: אני לא יכול לייצג את ציקי פה כרגע.

אילן גילאון: מי זה ציקי?

יוסי אדלשטיין: ציקי זה מנהל יחידת ההגירה.

יוסי אדלשטיין: זה הגוף שהחליף את משטרת ההגירה.

יוסי אדלשטיין: סגנו הוא ראש הרשות.

יוסי אדלשטיין: לכן אני לא יכול לייצג את ציקי פה ואני לא יודע מה תוכנית העבודה של ציקי ומה הוא הולך לעצור קודם.

יוסי אדלשטיין: אני אמון על חוק הכניסה לישראל על סמכות להרחקה היא בידי.

אילן גילאון: זה התפקיד.

אילן גילאון: שמה צריך לעצור אנשים.

אילן גילאון: לא מפה.

אילן גילאון: שמה הם עושים את העבודה אצלך לא צריך ציקי.

יוסי אדלשטיין: לא.

יוסי אדלשטיין: לא.

יוסי אדלשטיין: צריך גם ציקי כי כרגע יש פה נתון עובדתי.

אילן גילאון: קיימת במדינת ישראל בורסה של עובדים זרים.

אילן גילאון: זו לא אשמתך כמובן.

אילן גילאון: זה השר שממונה עליך.

יוסי אדלשטיין: זהו.

יוסי אדלשטיין: אז אני אומר אני לא יודע מה תוכנית העבודה של ציקי מבחינת מתווה המעצרים שלו.

יוסי אדלשטיין: אבל אנחנו בכל מקרה כל עצור שיובא בפני הממונה לביקורת הגבולות יערך לו שימוע וכל אחד הוא תורה בפני עצמה.

יוסי אדלשטיין: אין פה כללים כוללים ואין פה הכללה לגבי אוכלוסייה כזאת או אחרת.

יוסי אדלשטיין: כל אחד נבחן, טענותיו נשמעות ובסופו של דבר מתקבלת החלטה אם הוא בר הרחקה או לא.

יעקב כץ: אז מה שהולך להיות פה בפועל בשונה ממה שהיה לפני כן זה יותר לחיצה על הגז ככה אנחנו הבנו.

יעקב כץ: אבל הוא לא נמצא פה.

יעקב כץ: כי אנחנו היינו אמורים ללכת למשטרת ההגירה השבוע, לעשות שמה סיור, והם ביקשו מאוד מאוד שלא נבוא כי אמרו שהם עכשיו בדיוק בשלבי העברה.

יוסי אדלשטיין: אני עוד פעם אומר מה שהיה בתקופה האחרונה כמעט ולא נעשתה אכיפה.

יוסי אדלשטיין: מספר חודשים בכלל לא נעשתה אכיפה וגם תקופה שלפני זה שכל נושא הדיונים של השינוי המבנה הארגוני אז חלה ירידה משמעותית בפעילות האכיפה.

יוסי אדלשטיין: היום ברגע שהוקמה היחידה החדשה שהיא אמורה להחליף את משטרת ההגירה אני מניח שיחזרו לרמת אכיפה כפי שהיתה נהוגה.

יוסי אדלשטיין: זה השינוי שחל אבל זה לא שינוי משמעותי כי זה פשוט מאוד זה חל לאור השינוי המבני שקרה ולאור התפרקות משטרת ההגירה, אז בתקופה האחרונה לא התקיימה אכיפה.

יעקב כץ: אז אולי נחכה באמת לציקי.

יעקב כץ: הייתי רוצה לשמוע את המשרד לביטחון פנים.

יעקב כץ: הם נמצאים פה?

יעקב כץ: אז אולי מר שפיגלר אנחנו בכל ישיבה שואלים איפה שפיגלר.

יעקב כץ: בוא תשלים את הדברים שאמר יוסי אדלשטיין.

יעקב כץ: אנחנו ישבנו עם גנות השבוע והוא סיפר שאתם נערכים בצורה הרבה יותר רצינית ומאוד משמעותית לבצע את החלטת הממשלה לדאוג לכך שלא יהיו פה כל מי שלא צריך להיות.

יעקב כץ: אז בוא תגיד לי בדיוק את תפקידך כי ציקי לא נמצא פה והוא היה צריך לתת לנו את ההסבר.

יעקב כץ: איך אתם נערכים באופן מעשי לעסק הזה כדי שכל הגופים יוכלו להתארגן.

יעקב כץ: כי אם תהיה פה פעולה טראומטית נאמר שונה ממה שהיתה בשנה האחרונה, קשה יותר והחלטית יותר כנראה יהיו גם צעקות ושאגות.

יעקב כץ: אז בוא רק תיתן לנו סקירה.

אילן גילאון: תסביר גם מי צריך להיות ומי לא צריך להיות אם אתה יכול במדויק.

אילן גילאון: לא רק איך אתם נערכים אלא מי אתם רוצים להעיף ומי אתם רוצים להשאיר.

מאיר שפיגלר: אני ברשותך אוסיף על מה שאמר יוסי.

מאיר שפיגלר: יוסי אמר את הדברים בפן שבעצם החלופה למשטרת ההגירה שכרגע הוקמה לא בממדים אלא במסגרת רשות ההגירה אני רוצה להרחיב טיפה בנושא של הפיקוח המנהלי והפלילי שבעצם עדיין עושים עובדי יחידת הסמך לעובדים זרים.

מאיר שפיגלר: אלה שעברו לרשות ההגירה ואלה שעדיין נותרו במשרד התמ"ת.

מאיר שפיגלר: אז בהקשר לכך בחודשים האחרונים ובייחוד ערב חג הפסח האחרון האכיפה בתחום הזה קיבלה, או כך אנחנו רואים את זה, קיבלה תפנית משמעותית מאוד.

מאיר שפיגלר: ישנה אכיפה שמתפצלת לאכיפה פלילית שהיא בעצם מקבילה למה שהיה בעבר עוד לפני העברת העובדים למשרד הפנים ואכיפה מנהלית שנעשית כרגע על ידי אלה שכבר עברו לרשות הגירה במשרד הפנים.

מאיר שפיגלר: אכיפה מנהלית רק בשביל לשבר את האוזן, זו בעצם אכיפה שמוודאת שכל אותם תנאים שנמצאים בהיתר ההעסקה שניתן כדת וכדין למעסיקים פוטנציאלים ו/או לשלוחות פרטיות בסיעוד, אותם גורמים פועלים על פיהם הלכה למעשה.

מאיר שפיגלר: אתן דוגמה, מצב שבו חברה או לשכה פרטית נכון להיום בסיעוד מבצעת השמה לעובד כשהעובד לא מגיע אל המקום המיועד, כאשר לשכה פרטית לא מבצעת ביקור בבית המטופל המיועד לקבל עובד זר טרם הבאת העובד הזר על מנת לוודא את הצרכים האובייקטיביים של אותו מעסיק ולהתאים אותם לנתונים של אותו עובד שאמור לבוא ולסעוד אותו.

מאיר שפיגלר: אלה סתם לדוגמה כל מיני תנאים שנמצאים בהיתרים וברישיונות של הלשכות הפרטיות.

מאיר שפיגלר: הסנקציה היא מאוד משמעותית.

מאיר שפיגלר: היא יכולה להגיע למצב של ביטול ההיתר בפן המנהלי.

מאיר שפיגלר: ממש אפשר להטיל שם מגבלות, תנאים.

מאיר שפיגלר: לדוגמה אם אנחנו תפסנו במסגרת הפעילות שלנו מעסיק שהטריד למשל עובד סיעודי או לא שילם לו את השכר אז אנחנו יכולים להטיל שם מגבלות כמו למשל שאותו מעסיק יוכל לקבל ארך ורק עובד ממין זכר או לחילופין הוא יצטרך להפקיד ערבות כדי לוודא שאת השכר לעובד העתידי הוא ישלם כדת וכדין או לוודא שהוא שילם את מלוא השכר לאותו עובד שכבר היה במחיצתו וכך הלאה.

מאיר שפיגלר: זה בפן המנהלי.

מאיר שפיגלר: אני כבר מודיע לכם רבותיי זה כמעט ולא היה בעבר.

מאיר שפיגלר: אני בטח לא אחטא אם אני אומר שזה לא היה בעבר.

מאיר שפיגלר: אז בחודשים האחרונים הדבר הזה נעשה ביתר שאת.

מאיר שפיגלר: בפן הפלילי גם כן התארגנו בצורה אני מקווה אולי קצת יותר טובה ממה שהיה בעבר.

מאיר שפיגלר: והאכיפה יוצרת הרתעה.

מאיר שפיגלר: ההרתעה מתבטאת בתגובת המבוקרים, המפוקחים במכתבים שאנחנו מקבלים, בפניות אלינו.

מאיר שפיגלר: ואני מקווה שהדבר הזה רק ייתן את התשואה הנלווית למה שתעשה היחידה של יוסי ושל ציקי.

מאיר שפיגלר: זה לגבי הנושא המנהלי והפלילי שלנו.

מאיר שפיגלר: לגבי השילוב של העובדים, של יחידת הסמך לעובדים זרים מן העבר.

מאיר שפיגלר: ביחידה בראשותם של ציקי ויוסי בהווה אז אנחנו גיבשנו איזשהו מודל של עבודה משותפת שכשמגיעים לאותו מקום ובודקים את העובדים הזרים ואת תקינות שהייתם שמה, תיעשה קודם כל אכיפה של תפיסת העובד שנמצא שלא כדין באותו מקום והעברתו בהליך מסודר עד כדי הוצאתו מן הארץ.

יעקב כץ: תפיסת העובד מדובר על עובד שעבר זמנו?

מאיר שפיגלר: עובד זר שנמצא שלא כדין.

אילן גילאון: שמה זה אומר?

יעקב כץ: לא כדין זה יכול להיות שתי אפשרויות.

יעקב כץ: זה יכול להיות אפשרות שהוא הלך לעבור אצל מעביד X, לא עברו 36 חודשים והוא עדיין נמצא פה, והוא נחשב שהוא לא כדין משום שמאיזושהי סיבה הוא הפסיק לעבוד.

יעקב כץ: ויכול להיות מי שלא כדין שכבר עבר זמנו.

יעקב כץ: האם יש חלוקה בין שני הסוגים של השוהים שנמצאים שלא כדין?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: קודם כל בתחום הסיעוד אם העובד מתקבל לעבודה אצל מעסיק בטרם מלאו לו 51 חודשים הוא בעצם רשאי להישאר בארץ עד יומו האחרון של המעסיק האחרון שהיה לו ואין מגבלת זמן.

יעקב כץ: זאת אומרת שבמידה ומאיזושהי סיבה המעסיק מת או המעסיק חלה או המעסיק עזב אותו מישהו צריך למצוא לו עבודה במקום אחר.

מאיר שפיגלר: אני אתן דוגמה אחרת.

מאיר שפיגלר: נניח לצורך העניין אני עובד סיעודי ומלאו לי בארץ 4 שנים ולא עלינו המעסיק שלי נפטר או עזבתי אותו מסיבה כזאת או אחרת וביצעו עבורי השמה אצל מעסיק אחר והמעסיק הזה שייבדל לחיים ארוכים חי עוד 20 שנה אני רשאי להישאר בארץ עוד 20 שנה.

אילן גילאון: מי עשה את ההשמה?

מאיר שפיגלר: הלשכות הפרטיות.

מאיר שפיגלר: לגבי מצב של תפיסת אנשים.

מאיר שפיגלר: אני מניח שיוסי בקי הרבה יותר ממני אבל אם אני אוסיף על מה שהוא אמר, לא שמעתי את כל מה שהוא אמר, אז כמובן המצב שבו עובד נמצא מעבר לתקופה המותרת בדין מצב שבו אין לו מעסיק מסודר, מצב שהתגלעו כל מיני תלונות בגין התנהגותו ונמצאו כנכונות מבחינת הבדיקות שנעשו בנושא הזה, אני מניח שיש כל מיני כללים.

מאיר שפיגלר: בודקים כמובן את כל הדברים האלה בטרם קבלת החלטה ורק בסופו של הליך אם ההליך מצדיק את זה אז מוציאים את העובד הזר מן הארץ.

יעקב כץ: שאלה.

יעקב כץ: הוא עבד אצל מעסיק איקס ומאיזושהי סיבה כמו שאמרנו הוא הפסיק לעבוד אצלו.

יעקב כץ: מי זה שמבצע את ההשמה לגבי עבודתו אצל מעסיק אחר?

יעקב כץ: אני מדבר על סיעוד כרגע.

מאיר שפיגלר: לשכה פרטית.

מאיר שפיגלר: העובד והמעסיק זכאים ללא שום מגבלה לבחור איזו לשכה שהם רוצים והעובד רשאי לבחור את המעסיק שבמסגרתו הוא יסעד אותו.

אילן גילאון: ההשמה היא רק בתחום הסיעוד?

אילן גילאון: או ההשמה גורפת?

מאיר שפיגלר: ההשמה היא בכל תחום.

מאיר שפיגלר: כרגע הוא שאל אותי על תחום הסיעוד.

אילן גילאון: נניח שהבעל בית נפטר, אני מחפש לי בחור צעיר ואיתו נשאר עד סוף חיי.

מאיר שפיגלר: אם לבחור הצעיר יש היתר העסקה כדין מה שאמרת נכון.

יעקב כץ: בתחום החקלאות הבעיות הן הרבה יותר קטנות.

יעקב כץ: גם שם קבעו תאריכים.

יעקב כץ: אתה לא השתתפת בדיונים הקודמים אבל פה ושם זה הולך להיגמר בתאריכים מסוימים, גם החקלאות.

יעקב כץ: ויש דברים נוספים שמטפלים.

יעקב כץ: הנושא של ה-IOM זה תחום אחר.

יעקב כץ: הוא פחות בעייתי.

יעקב כץ: התחום של הסיעוד הוא יותר פרוץ כי גם אין מגבלה על הבאה של עובדי סיעוד וזה רק הולך וגדל.

מאיר שפיגלר: הסיעוד זה המקום היחידי שאין החלטת ממשלה לגבי מכסה מסוימת.

גלעד שרון: שפיגלר, שתי שאלות.

גלעד שרון: אחת, מה קורה כשהעובד הזר נכנס לארץ, לא מצא עבודה, הגיע לפלייניג ויזה, או עובד זר שמעסיקו נפטר אחרי שנתיים הוא בא לחברת כוח אדם ולפי הדיווח שאנחנו מקבלים חברות כוח האדם אומרים לו מצטערים, לא צריך.

גלעד שרון: כי יש פה קסם.

גלעד שרון: כשמגיע עובד זר לחברת כוח אדם מסתבר שלא צריך עובדים זרים.

גלעד שרון: כשצריך להביא עובד מחו"ל מסתבר שכן צריך עובדים זרים.

גלעד שרון: איך מיישמים את הדבר הזה כדי שהאנשים האלה שהגיעו לעבודה כחוק ולא מיצו את תקופת שהותם החוקית לא יגורשו אלא יושמו מחדש?

מאיר שפיגלר: מה השאלה השנייה?

גלעד שרון: והשאלה השנייה היא בסדר, אנחנו מבינים שהיה אמור להיפתח מאגר בענף הסיעוד ואני הבנתי מגורמים בתוך משרד הפנים שהרישום, חלק מהרישום נגמר, למעשה עוד אין מאגר.

גלעד שרון: מתי אנחנו נראה מאגר שפעיל שעובד זר יודע שתמיד הוא יכול להגיע למשרד הפנים ולהירשם וכך תמצא לו עבודה כי החברות הפרטיות, מה לעשות, מכל המחקרים שעשיתי עד היום עולה, הדבר האחרון שהן רוצות זה עובד זר שכבר הגיע לארץ ואי אפשר לגזור עליו עוד פעם קופון.

מאיר שפיגלר: אוקיי אז אני אשלב את התשובה שלי לשתי השאלות שלך.

מאיר שפיגלר: הרציונל של החלטות הממשלה זה לעשות את הכול כדי להקטין את מספר העובדים הזרים שנמצאים בארץ.

מאיר שפיגלר: אנחנו מדברים על חוקיים ועל לא חוקיים.

מאיר שפיגלר: לגבי לא חוקיים כל בר דעת מבין שצריך לעשות את הכול כדי להוציא אותם מן הארץ ולגבי החוקיים צריך לעשות את הכול שהם גם יהיו במינון הנכון על פי החלטות הממשלה.

מאיר שפיגלר: כך שהמוטיבציה שלנו וכך גם אנחנו מנתבים את הפעילות שלנו מבחינת מדיניות היא לעשות את הכול כדי למצות בראש ובראשונה עד תום את הפוטנציאל של עובדים זרים שנמצאים בארץ בכל תחום שלא יהיה.

מאיר שפיגלר: זה בבניין, בחקלאות, בסיעוד, בתעשייה, בעצם בכל תחום שבו מדינת ישראל מאשרת לקלוט עובדים זרים לעבודה.

אילן גילאון: עוד פעם זה לא מופנה אליך.

אילן גילאון: אם רוצים לצמצם עובדים זרים לא נותנים אישורים לקבלנים וליבואנים להביא אותם.

אילן גילאון: נקודה.

אילן גילאון: לא מביאים הרבה עובדים זרים ומגרשים.

אילן גילאון: זו לא הנקודה אבל זה לא בתחום ההחלטות שלך.

מאיר שפיגלר: אלה החלטות ממשלה.

מאיר שפיגלר: מה שכן החלטות הממשלה לאורך השנים, כנ"ל חוק התקציב לשנת 2009-2010 מצמצמים את המכסות.

מאיר שפיגלר: לראייה בתחום הבניין זה ירד מ-12 אלף ל-9000, מ-9000 ל-8000.

מאיר שפיגלר: החלטות הממשלה כחוט השני לפחות בשנים האחרונות מצמצמות את המכסות כדבר שכמעט בשגרה.

מאיר שפיגלר: גם צריך להבין שיש עוד צדדים למתרס.

מאיר שפיגלר: ללכת ולקבל החלטה שיש בה כדי לומר שעד היום היתה מכסה מסוימת וממחר אין כלום, אנחנו יודעים שאפרופו בלשון המחוקק לפעמים יש תקנות שהציבור לא יכול לעמוד בהם והתקנה הזאת היא בטלה ומבוטלת.

מאיר שפיגלר: זה ברור כשמש.

מאיר שפיגלר: אז אני מניח שמנסים ליצור איזשהו מאזן בין מציאות לבין צרכים ורצונות.

מאיר שפיגלר: על בסיס המאזן הזה גם מתקבלות החלטות הממשלה לעניין צמצום המכסות.

מאיר שפיגלר: אנחנו עושים את הכול כדי שלא יהיו תופעות שהיו בעבר.

אילן גילאון: אתה יכול לתת לנו דוגמה לצמצום המכסות?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: אמרתי למשל בבניין, זה ירד מ-12 אלף לתשעת אלפים.

מאיר שפיגלר: מתשעת אלפים הורידו את זה לשמונת אלפים.

מאיר שפיגלר: זה אמור לרדת לחמשת אלפים, לאלפיים ובבוא העת לכלום.

מאיר שפיגלר: למשל בתעשייה מאלף מאה לשבע מאות.

מאיר שפיגלר: משבע מאות זה אמור לרדת למיטב זיכרוני לחמש מאות אלף מאתיים.

אילן גילאון: בוא ניקח את כולם בחתיכה אחת.

אילן גילאון: בניין, סיעוד, הסעדה, הכול.

מאיר שפיגלר: אז תראה, זה מדורג כפי שציינתי כרגע.

מאיר שפיגלר: זה לא שהיום יש אלף ומחר אין כלום.

מאיר שפיגלר: זה יורד בצורה מדורגת.

מאיר שפיגלר: ההיקפים הגדולים של העובדים הזרים הם בעיקר בבניין.

אילן גילאון: כמה עובדים זרים נכנסו השנה לארץ?

מאיר שפיגלר: בעיקר בחקלאות.

אילן גילאון: לא רק בחקלאות.

אילן גילאון: כמה בסך הכול עובדים זרים בכל התחומים נכנסו לעומת השנה הקודמת?

יוסי אדלשטיין: אין לי כרגע מספרים אבל מה שאני יכול לספר,

אילן גילאון: לא.

אילן גילאון: יש טענה פה שהכניסה לארץ של עובדים זרים מצטמצמת ואז אני מקבל תשובה ענפית.

אילן גילאון: אני רוצה לקבל תשובה כללית, לא ענפית.

יוסי אדלשטיין: אז אני אגיד לך כתשובה כללית ברמת העיקרון השנה נכנסו לארץ רק עובדים בתחום החקלאות ובתחום הסיעוד.

יוסי אדלשטיין: תחום הבניין, תעשייה ומסעדות לא נכנסו.

אילן גילאון: אני מעניין אותי מספרים.

אילן גילאון: לא יודע חקלאות.

יוסי אדלשטיין: אנחנו יכולים להמציא את המספרים.

אמי סער: כמה נכנסו בסיעוד?

יוסי אדלשטיין: ב-2007 זה נתון אחרון.

יוסי אדלשטיין: אבל המספרים בגדול הם מספרים נכונים.

מאיר שפיגלר: אני אומר לך בחקלאות נכנסו סדר גודל של כ-3500 אם אתה שואל אותי ובסיעוד אני מניח שנכנסו גם כן כמה אלפים.

גלעד שרון: המספר של הסיעוד עלה ב-2008 לפחות בעשרת אלפים.

גלעד שרון: זה לא נתון סופי.

גלעד שרון: כמות ההיתרים עולה.

יעקב כץ: בסיעוד האנשים חיים יותר.

יעקב כץ: אין הגבלה.

יעקב כץ: לצערי הרב יש גם יותר נכים.

יעקב כץ: יש דברים.

יעקב כץ: זה גדל.

תומר ורשה: בתי המשפט מצהירים, המדינה מצהירה שיש עשרת אלפים עובדי סיעוד בעודף למספר ההיתרים.

גלעד שרון: אילן, בסך הכול היתה ירידה גדולה ביום שקיצצו את המכסות בבניין.

גלעד שרון: כיוון שדיברנו על זה שבבסיס שלהם הם הגיעו ל-80 אלף והיום יש 9000 בארץ כלומר הירידה היא של 90%.

גלעד שרון: הבעיה היא שגם המספר בסיעוד גדל ואין עליו הגבלה וגם יש בעיה שנוטים לא לדון עליה שזה הסיפור של אנשים שנכנסים לא כעובדים זרים על אשרת תייר ונשארים לעבוד, וזה כמעט מחצית מהמספר של הלא חוקיים שמדברים עליו בארץ וזאת שאלה שגם כן כדאי לדבר עליה.

גלעד שרון: זאת בעיה מאוד גדולה כי תמיד יותר נוח כשעושים מבצעי גירוש ללכת עכשיו ולפול עכשיו על מי שיודעים איפה הוא אבל מה עושים כדי לתפוס את האנשים האלה שנכנסו שלא כחוק, שאנחנו לא יודעים מי הם שתופסים מקומות עבודה שגם בהגדרה של הממשלה הם של ישראליים ואותם הרבה יותר קשה לתפוס.

גלעד שרון: מה לעשות?

גלעד שרון: הם לא מופיעים בשום מאגר, בשום רישום.

גלעד שרון: איך את האנשים האלה מוציאים?

מאיר שפיגלר: אני אומר לך.

מאיר שפיגלר: בגדול בסופו של יום זה רק פיקוח ואכיפה.

מאיר שפיגלר: כל בר דעת מבין שאם יש מעשים שלא ייעשו ואין מי שיפקח ויוודא שהמעשים האלה לא יהיו כדאיים לביצוע אז האנשים ימשיכו לעשות את זה כדבר שבשגרה.

מאיר שפיגלר: זה ברור כשמש.

מאיר שפיגלר: לשם כך בעצם פעלו ברשות ההגירה בכל מה שנוגע לאותה יחידה של ציקי ושל יוסי וגם אצלנו מנסים בכוח האדם הקיים למנף ככל שניתן את האכיפה ואת הפיקוח, ליצור הרתעה שתגרום לכך שאדם יחשוב פעם ופעם שנייה ופעם שלישית לפני שהוא עושה מעשה שיש בו משום חריגה מהוראות הנוהל.

יעקב כץ: יש לך למשל את העובדה שעם הממשל ברוסיה, אז פתרו בעיה.

יעקב כץ: זו היתה בעיה נקודתית בעיקר שזה היה בתחום הזנות אז את הדבר הזה נמצא לו פתרון מקורי וההחלטה לוותר על הויזה מרוסיה נמצאה כהחלטה שהוכיחה את עצמה לפחות בחמישה החודשים הראשונים.

יעקב כץ: תגידי לי אתם יש לכם תשובה להתארגנות המעשית בשטח, מחר, פתאום עוצרים 30 אלף אנשים, ילדים, נשים, איך מחלקים אותם?

יעקב כץ: איפה שמים אותם?

יוסי אדלשטיין: יש היום, מוקצים בתוך מתקני השב"ס כ-2600 מקומות כליאה.

יעקב כץ: זה מה שיש?

יעקב כץ: לא, כי אני הבנתי מגנות שהוא הולך בעוצמה כזו שהוא הולך לעשות מהפכה.

יעקב כץ: אבל כיוון שיש לנו 118 אלף עובדים זרים אבל עם הכוחות שלו לך תדע מחר פתאום הוא יעצור לך 20 אלף או 15 אלף.

יעקב כץ: אז יעצרו רק 2500?

יוסי אדלשטיין: הכוונה היא לא לעצור.

יעקב כץ: אלא להכניס אותם לתוך מסגרת.

יעקב כץ: שמה אתם ערוכים מבחינה, יש לכם בתי ספר, גני ילדים עד שמגרשים אותם, מה עושים איתם?

יעקב כץ: איך מטפלים בהם?

יעקב כץ: ילדים, נשים?

יעקב כץ: מה בדיוק התוכנית?

אורנה אטלי: מעבר למשאבים שקיימים היום באמת בשני המתקנים שמחזיקים את מבקשי המקלט אין כרגע.

אורנה אטלי: יש שיתוף פעולה מצוין.

יוסי אדלשטיין: אתה שואל שאלה אחת ומרחיב אותה.

יוסי אדלשטיין: ברמת העיקרון ישנם 2600 מקומות כליאה שמוקצים לשוהים בלתי חוקיים.

יוסי אדלשטיין: ישנו מתקן שהוא מיועד, הוא הוכשר על ידי כל הגורמים לאכלס בו קטינים ומשפחות.

יוסי אדלשטיין: ושמה יש פקידות מחשב, יש עובדת סוציאלית, יש מורות לעברית, מורות לאנגלית.

יוסי אדלשטיין: זה היה עד היום בחדרה במתקן אחד והיום מקימים את זה במסגרת מתקן אחר.

יוסי אדלשטיין: זה מתקן שאושר בכל הערכאות כמתקן מתאים.

אביטל שטרנברג: גם בקציעות.

יוסי אדלשטיין: בקציעות זה זה.

יוסי אדלשטיין: אבל פה זה יותר... עם מחשב והכול.

יוסי אדלשטיין: מה שרציתי להגיד ליושב ראש שברמת העיקרון ה-2600 מקומות האלה הם לא נוצרו לצרכי מעצר וענישה.

יוסי אדלשטיין: הם נוצרו לצרכי הבאה והרחקה.

יוסי אדלשטיין: ואז אמור להיות איזה תהליך של שבוע ימים.

יוסי אדלשטיין: המעצר והרחקה.

יעקב כץ: כמה זמן זה בדרך כלל לוקח הלוא המדינה צריכה לקבל אותו.

יעקב כץ: במידה והיא לא מקבלת.

יוסי אדלשטיין: לא.

יוסי אדלשטיין: אם הוא נתין של המדינה והוא מזוהה ויש לו מסמכי נסיעה אז הוא טס למדינתו.

קריאה: לא לפני 72 שעות.

יוסי אדלשטיין: ברמת העיקרון למדינה שיש לנו קשרים דיפלומטיים איתה ויש לה פה נציגות אז אנחנו ורמים אם אין לו מסמכים, הוא איבד אותם, אז פונים לקונסול, הקונסול מזהה אותו ומנפיק לו תעודת מעבר או דרכון.

יעקב כץ: אז 2600.

יעקב כץ: והאלפיים שש מאות האלה צריכים להיות.

יוסי אדלשטיין: זה סבב כזה.

יעקב כץ: מה לגבי, אם נניח אדם שנעצר יש לו אישה, יש לו ילדים, יש לו תינוק.

יוסי אדלשטיין: אנחנו בוחנים כל מקרה, כל דבר לגופו.

יוסי אדלשטיין: היו מקרים בעבר, יושב פה עורך דין תומר ורשה, הוא יכול להעיד על זה.

יוסי אדלשטיין: היו מקרים בעבר שעצרנו את אב המשפחה ובא עורך דין תומר וביקש לאפשר לו להשתחרר והוא ייקח את אשתו ואת ילדיו ויצא מרצונו.

יוסי אדלשטיין: אז עשינו גם דברים כאלה.

יוסי אדלשטיין: תראה, אני לא רוצה לעצור אף אחד.

יוסי אדלשטיין: לא רוצה לעצור אף אחד.

יוסי אדלשטיין: מבחינתי שיקומו ויצאו.

יוסי אדלשטיין: פנו אלי אתמול מספר גופים שיש להם אנשים שרוצים לעזוב ואין להם אפשרות מימון.

יוסי אדלשטיין: אנחנו נעזור להם באפשרות המימון של כרטיס הטיסה ושיעזבו.

יוסי אדלשטיין: אני לא רוצה לעצור.

יעקב כץ: עוד שאלה אחת שמטרידה אותי.

יעקב כץ: הודעה לעובדים הזרים.

יעקב כץ: הלוא כמו שאתם אמרתם בחודשים האחרונים, בשנה שנתיים האחרונות אתם קצת הורדתם את הלחץ על הדוושה בפועל בהתארגנות הפנימית שהכול עבד תחת כותרת אחת, לרשות אחת, תחת מנהל אחד.

יעקב כץ: צריך להודיע להם.

יעקב כץ: צריך להודיע לעובדים הזרים יש איזו פעילות שנעשית פרסומית.

יוסי אדלשטיין: אני לא חושב שאני צריך להודיע להם.

יוסי אדלשטיין: אם הוא שוהה בלתי חוקי אני צריך לתאם איתו?

יעקב כץ: לא.

יעקב כץ: לא.

יעקב כץ: עובד זר שהוא בן אדם.

יעקב כץ: עובד זר שהוא שוהה בלתי חוקי.

יעקב כץ: אולי הם לא יודעים אפילו שהם לא חוקיים.

יעקב כץ: הם עבדו כחוק.

יעקב כץ: סתם אני שואל שאלה.

יעקב כץ: יש פה, מסתובבים פה מדובר פה על עשרות, מאות אלפי אנשים שמחר פתאום, יש איזו פעולה שנעשית?

יעקב כץ: אני מדבר על ישראלים שמסתובבים מחר באמריקה ונמצאים שמה כמה שנים.

יוסי אדלשטיין: אנחנו לא אמריקאים.

אילן גילאון: הוא גם לא עושה איסוף של משפחות שלמות.

יעקב כץ: אני שואל שאלה מוסרית.

יעקב כץ: האם נעשית פעולה שמודיעים ברדיו ובטלוויזיה בשפות שונות, דעו לכם אנחנו נכנסים עכשיו למערכת של אכיפה.

יעקב כץ: מי שרוצה לעזוב יעשה א,ב, ג, יבוא לרשות ההגירה ויקבל ליווי.

יעקב כץ: מי שלא רוצה שיתארגן יגיד שלום למשפחה שהוא עוזב.

ניצן הורוביץ: אולי להמשיך את השאלה של היושב ראש.

ניצן הורוביץ: אולי אפשר לכוון את העניין למה שנקרא עזיבה מרצון.

ניצן הורוביץ: ברגע שאתה מודיע להם או עושה מסע פרסום שאתם הולכים לעשות גל של אכיפה ככה קפדנית ואתה נותן להם נגיד פרק זמן של שלושה חודשים לבוא מרצונם להירשם ולעזוב מרצונם.

ניצן הורוביץ: אנשים לא רוצים להיעצר באמצע הלילה.

ניצן הורוביץ: ככה אתה גם חוסך מבחינתך את המעצרים האלה, את התמונות הקשות, את כל הסיבוכים.

ניצן הורוביץ: הם יבואו מרצונם.

ניצן הורוביץ: אני חושב שלפני שלוש או ארבע שנים היה מבצע של עזיבה מרצון והרבה באו מרצונם.

ניצן הורוביץ: לא רוצים להסתבך.

ניצן הורוביץ: זה לא פושעים או עבריינים.

ניצן הורוביץ: אתה אומר להם יש לכם כמה חודשים.

יעקב כץ: כמו עם חיילי המילואים.

יעקב כץ: אתה נותן להם חודש להביא את הנשק.

יעקב כץ: מי שלא יביא את הנשק...

ניצן הורוביץ: אולי זה פתרון יותר מוצלח.

ניצן הורוביץ: פה אין קונפליקט.

יעקב כץ: מר שפיגלר חשבתם על הדבר הזה?

יעקב כץ: זה דבר שדנתם עליו?

מאיר שפיגלר: אתה רוצה תשובה?

יעקב כץ: חכה, תן לאילן להוסיף עוד שאלה.

אילן גילאון: האמת היא שהסיבה שאנחנו נזעקנו לפה שני שליש מהסיעה כי אנחנו שומעים שהולך להיות מבצע גירוש לקראת סוף החודש הזה תחילת חודש אוגוסט שאתם נערכים לכך.

אילן גילאון: עד כמה שידוע לנו ואנחנו האחרונים שנגיד שלא צריך לכבד את החוק.

אילן גילאון: אנחנו בעד לכבד את החוק כמובן.

אילן גילאון: היתה איזושהי מדיניות, אולי לפעמים מדיניות שבשתיקה והסכמה עם הארגונים שמטפלים בעובדים זרים שלא עושים גירוש, בוודאי לא של ילדים, בוודאי לא משפחות.

אילן גילאון: לכן הטענה שלי היא לא אל הפקידים כי אין מה לדבר איתם.

אילן גילאון: הם תמיד יכולים לטעון שהם מבצעים הוראות.

אילן גילאון: אני לא כועס עליהם אף פעם חוץ מאשר כאשר הם עושים את זה בתיאבון רב מדי.

אילן גילאון: זאת אומרת בהתלהבות מסוג העבודות האלה.

אילן גילאון: אלה הן עבודות שלא צריך לעשות בהתלהבות.

אילן גילאון: אני לא אומר פה דברים על עמדתי העקרונית.

אילן גילאון: כמה אני שונא את העבודה הזרה וכמה אני לא מייחס את העבודה הזרה ולא את העובדים הזרים וכאן צריך לעשות אבחנה דקה בין עבודה זרה לעובדים זרים.

אילן גילאון: האנשים האלה בסופו של דבר הגיעו הנה.

אילן גילאון: בסופו של דבר מכלול בגלל שיקולים שהיו שיקולים לא מתוך דאגה לפיליפינים ולא לסינים ולא לאף אחד אחר, שיהיה ברור לגמרי.

אילן גילאון: מתוך צרכים מסוימים שהם צריכים להיות צרכים בסיסיים ומינימאליים ומתוך מכונה משומנת שהופכת לבורסה של עובדים זרים ולכן אתה שואל את עצמך, הרי יש פה 280 אלף עובדים זרים.

אילן גילאון: זה תלוי כמה זמן האשרה הזאת נמשכת.

אילן גילאון: כמה אפשר לתת רווח בגלגול בורסאי של עובדים זרים.

אילן גילאון: זה מה שקיים במדינה כאשר חלק מהמעוניינים המרכזיים והראשיים זה אנשים שמעורבים בתוך הפוליטיקה.

אילן גילאון: רק לפני שבוע היתה לנו דוגמה מן הסוג הזה.

אילן גילאון: אני לא אכנס אליה.

אילן גילאון: על הנושא של רישיונות.

אילן גילאון: ולכן חוכמת מעשה בכוונה תחילה בעולם כזה של הגירה היא קודם כל לדעת להיערך בכניסה לשדה התעופה, לא ביציאה ממנו.

אילן גילאון: זה דבר ראשון.

אילן גילאון: עכשיו תארו לעצמכם איזה מחזות הולכים להיות בשבוע הבא.

אילן גילאון: אם תגידו שהדבר הזה בכלל לא הולך לקרות אז אנחנו הוזים ואין שום דבר כזה.

אילן גילאון: זאת אומרת אנחנו יושבים פה ומדברים האם יש לנו מחשבים וצבעי פנדה בבתי הסוהר לילדים.

אילן גילאון: תגידו אתם יצאתם מדעתכם?

אילן גילאון: על מה אתם מדברים?

אילן גילאון: זה מזכיר לי את אלה שאמרו להם לעשות צינורות דם עד באר שבע.

אילן גילאון: והם אמרו שצריך לעשות את זה בזווית ישרה ואחרי זה לרדת למטה בשיפוע.

אילן גילאון: על מה אנחנו מדברים?

אילן גילאון: אז לכן אני רוצה שתהיה אדוני היושב ראש קריאה פה של הוועדה הזאת לעשות בעניין הזה מורטוריום מוחלט על מה שנקרא עכשיו משפחות וילדים.

אילן גילאון: כל מה שמרכיב אותו, אבא, אימא וילדים תעצרו רגע, לא קרה שום דבר.

אילן גילאון: לא בורח כלום.

אילן גילאון: ולטווח רחוק צריך למצוא פתרון שהוא פתרון מצד אחד להפסיק את התופעה של כניסה פנימה.

אילן גילאון: לא לעשות טעויות שעושים אותם במקומות אחרים כמו באירופה למשל, טעות גדולה מאוד.

אילן גילאון: או להחליט מה אתה רוצה להיות.

אילן גילאון: אי אפשר כאן לאורך יותר מדי זמן לקיים עם של עבדים בפנים ולרדוף אותם כל הזמן.

אילן גילאון: אתה שואל אותי, אני הייתי הולך על מורטוריום מוחלט.

אילן גילאון: כל מי שרוצה עכשיו שיישאר.

אילן גילאון: זאת האחריות שצריך לשלם עבורה.

אילן גילאון: וכל השאר שלא ייכנסו.

אילן גילאון: במקביל צריך לעשות דברים מסוימים.

אילן גילאון: צריך לתת עבודה מועדפת לנושא של סיעוד שכל כך חסר כאן.

אילן גילאון: צריך לתת כל מיני מנגנונים של פיצוי.

אילן גילאון: אני לכם אומר, לגנות, לשרים הממונים שזה שני שרים בעניין הזה.

אילן גילאון: אנחנו נדבר איתם, אני רוצה שתצא קריאה מהוועדה.

אילן גילאון: תעצרו את החיזיון הזה שאתם מתכוונים לעשות פה בחודש הבא.

אילן גילאון: תתנו קודם כל בשלב זה חנינה כוללת לכל מי שהוא משפחה כאן.

אילן גילאון: יכול להיות שזה נשמע מטורף אבל זאת היא האמת.

אילן גילאון: אם זה לא נעשה עד עכשיו זה המצב המטורף.

אילן גילאון: אני לא רוצה לשמוע איך אתם נערכים בתוך בתי הסוהר לקלוט ילדים בני 7, זה פשוט מטורף.

אילן גילאון: על מה אתם מדברים?

ניצן הורוביץ: מה בכל זאת בעניין העזיבה מרצון?

תומר ורשה: אם אפשר להתייחס.

תומר ורשה: שמי תומר ורשה.

תומר ורשה: אני עורך דין פרטי שבשבע השנים האחרונות מייצג זרים וזכויות אדם כלפי משטרת ההגירה.

תומר ורשה: בדיוק בנושא של עזיבה מרצון יש הבדל בין אוכלוסיות, נאמר עובדים זרים וכולי שהגיעו לכאן וזרים לא חוקיים שהסתננו נאמר לפני שנה לתוך מציאות קשה של הגירה שהם ידעו מראש שירדפו אותם וכולי, לבין משפחות ושוהים ותיקים שהגיעו לפני 10 או 15 שנה במצב שעוד לא היתה אכיפה ולמעשה השתקעו כאן והיום צריך לדעת איך לטפל בהם.

תומר ורשה: גם הם יודעים שלמעשה אין להם עתיד בארץ.

תומר ורשה: אבל גם אין להם את הכלים לקום ולעזוב היום.

תומר ורשה: מדובר מבחינתם ב-relocation, גם לחזור למדינה שלהם או לחזור למדינות אחרות ששם יש להם משפחות.

תומר ורשה: צריך לדעת איך לעזור להם לקום ולעזוב.

תומר ורשה: העובדה היא שבשבע השנים האחרונות יש פה הרבה מאוד שוהים ותיקים שלא עצרו אותם עם אישום שזה לא עובד.

תומר ורשה: משום שיש בעיה גם מוסרית וגם ביצועית עם משפחות וכולי.

תומר ורשה: אם הדרך היחידה היא עזיבה מרצון צריך שיהיה גם אפקטיבית וישימה.

תומר ורשה: הפרויקטים שנעשו בעבר על ידי משטרת ההגירה ומשרד הפנים היו מתן פרק זמן של חודשיים שלושה להתארגנות.

תומר ורשה: זה לא כל כך עבד משתי סיבות.

תומר ורשה: ראשית זה לא מספיק זמן למשפחה לבוא ולתכנן את עתידה ולמצוא לעצמה את המקום המתאים ולארגן לעצמה את התנאים לקום ולעזוב.

תומר ורשה: ושנית לאחר שנים ארוכות של שהייה בלתי חוקית בישראל למעשה אין להם אפשרות לעזוב לאף מקום אחר משום שהם היו פה לא חוקיים.

יעקב כץ: איך זה מסתדר עם החלטת הממשלה שהחליטה שעד 2013 והורתה לגנות שהוא ראש מנהל האוכלוסין לדאוג למשטרת ההגירה.

יוסי אדלשטיין: החלטת הממשלה לא רלוונטית.

יעקב כץ: שאלה מוסרית.

יעקב כץ: אבל אחרי השאלות המוסריות שלך ממשלת ישראל החליטה מה שהחליטה ואני את הדיון בוועדה פה, אנחנו לא באים לעקר את החלטת הממשלה.

אילן גילאון: שתפסיק לתת רישיונות.

יעקב כץ: זה לא בכוחנו חבר הכנסת אילן גילאון.

אילן גילאון: מה זה הצביעות הזאת?

אילן גילאון: הרי הממשלה לא מתכוונת לכך.

יעקב כץ: אנחנו שתי הסיעות שלנו ביחד הגודל שלנו הוא כגודל הסיעה העתידית של מופז.

תומר ורשה: יש פתרון שהצגתי בפני שר הפנים שטרית דאז בינואר השנה.

תומר ורשה: ואחר כך העברתי את זה לאלי ישי אדוני.

תומר ורשה: אני באתי בהצעה שנותנת פתרון ראוי איך לטפל בכל השוהים הותיקים בישראל לרבות משפחות.

תומר ורשה: ההצעה באה ואמרה דבר כזה, לתת להם אשרת עבודה זמנית לתקופה של שנה בלבד על מנת שבתקופה הזאת הם יתארגנו, יעבדו פה ויצאו מישראל בתום השנה.

תומר ורשה: ולמה זה טוב?

תומר ורשה: מכמה סיבות.

תומר ורשה: קודם כל מבחינת מדיניות ההגירה זה משתלב, זו תקופה של שנה, זו תקופה שבטלה בשישים.

תומר ורשה: בדרך הזאת הם יכולים למצוא את מקומם ביעדים אחרים בעולם משום שלמעשה זה הכשיר את השהות הבלתי חוקית הקודמת שלהם ובשנה הזאת הם באמת יכולים לקום ולהתארגן ולעשות ולצאת.

יעקב כץ: עורך דין ורשה, עכשיו היו שנים שלא היה בהם לחץ.

יעקב כץ: היה להם זמן מספיק להתארגן.

תומר ורשה: היתה אכיפה קשה מאוד.

תומר ורשה: זה קודם כל.

תומר ורשה: אני אומר מניסיוני.

תומר ורשה: מר אדלשטיין אכף את הדברים בצורה מהותית ודבר שני, כאשר משפחה יודעת שבכל יום עלולים להיכנס ולעצור את אב הבית וקשה לו להתארגן, אפילו לצאת ולארגן מכולה, או למצוא עבודה וכולי.

תומר ורשה: עכשיו למה הפתרון טוב לשנה הזאת?

תומר ורשה: כי בשנה הזאת ראשית אתה מקבל מאגר מידע אדיר על כל אותם שוהים בלתי חוקיים.

תומר ורשה: אני מדבר גם על שוהים ותיקים לצורך העניין.

יעקב כץ: מה זה נקרא ותיק לצורך העניין?

תומר ורשה: עשר או חמש עשרה שנה.

יעקב כץ: עשר שנים זה דבר אחד, חמש עשרה שנים זה דבר אחר.

תומר ורשה: אדוני פנו אלי קבוצה שהתאחדה מכל אפריקה, מכל מדינות אפריקה שהרי משם מביאים חלק גדול.

תומר ורשה: יש לי כאן תיעוד של כ-500 איש שלמעשה מדינת ישראל לא יודעת על קיומם.

יעקב כץ: ומה שטרית ענה לך על כל הבקשות שלך?

ניצן הורוביץ: ואז הם נרשמים אז יש לך תיעוד.

תומר ורשה: אני אגיד לך למה זה טוב.

תומר ורשה: קודם כל ברגע שאתה נותן להם אשרה כבר יש להם מה להפסיד.

יעקב כץ: אבל אני מניח ששלחת את זה לא רק לשר שטרית, שלחת את זה גם לשר ישי לאחרונה ושלחת את זה לשר התמ"ת.

יעקב כץ: מה הם ענו?

תומר ורשה: יש בפניך סיכום דיון מינואר של שטרית שגם מר אדלשטיין היה בו.

תומר ורשה: ולמעשה הם באו ואמרו שההצעה תיבדק.

תומר ורשה: זה היה ב-14 בינואר.

תומר ורשה: מופיעים כאן כמה עותקים.

תומר ורשה: דבר שני, בעקבות כתבה שהיתה בעיתון על הסיפור הזה אז קיבלתי עוד מכתב מלשכת השר מה-21 באפריל, כלומר לפני חודשיים שרשות האוכלוסין עוסקת בנושא של עזיבה מרצון ומגבשת המלצות בעניין.

תומר ורשה: כלומר הנושא עלה על הפרק ואני הבאתי בפניהם את היתרונות.

תומר ורשה: עכשיו היתרון המהותי זה, היום אין להם מה להפסיד החבר'ה האלה, עם הגב לקיר, שאתה מכוון אקדח לאדם שעומד בראש הצוק אז מה לעשות, אין לו באמת אלטרנטיבה.

יעקב כץ: איזה כמות עומדת להיות מגורשת?

יעקב כץ: 118 אלף.

יעקב כץ: עורך דין ורשה רק תגיד לי, מתוך 118 אלף העתידים להיות מגורשים על איזה אחוז אתה מדבר?

תומר ורשה: יפה אדוני.

תומר ורשה: תראה ההתארגנות שהצלחנו לעשות בזמן קצר כדי לפנות לשר כעת מדובר על 500 איש אבל אלה מנהיגי הקהילות ומובילי הדעה.

תומר ורשה: יש כאן מנהיגי כנסיות וכולי.

תומר ורשה: זה פילוט שאפשר להרחיב אותו לכלל השוהים הבלתי חוקיים שמוכנים לקבל עליהם את המתווה הזה של אשרה לשנה כנגד עזיבה.

תומר ורשה: עכשיו היתרון הגדול שראשית יהיה עליהם פיקוח.

תומר ורשה: הם יחסכו כסף למדינה במעצרים.

תומר ורשה: דרך אגב סתם ברמת הטיפול הרפואי, שוהה בלתי חוקי שהולך למיון מחויב לקבל טיפול, זה טיפול חירום שנרשם כחוב אבוד של עשרות אלפי שקלים בעוד שכאשר הוא יכול לעשות לעצמו ביטוח חסכנו פה המון כסף.

יעקב כץ: על זה דיברנו בישיבות הקודמות.

יעקב כץ: אתה לא היית בישיבות האלה.

יעקב כץ: דיברנו על נושא של ביטוח, דיברנו על הרבה נושאים.

יעקב כץ: אנחנו באנו לשאול איך מתארגנים.

תומר ורשה: רק במשפט אחרון כאשר אתה מביא את ראשי הקהילה ומנהיגיה לקבל הצהרה שהם מוכנים בתוך שנה לעזוב את המדינה יש פה מסר אדיר.

תומר ורשה: וכל השוהים הבלתי חוקיים.

יוסי אדלשטיין: כבוד היושב ראש, אני הובלתי מהלך כזה ועשיתי פילוט בקשר לעורך דין תומר ורשה שהציע פה.

יוסי אדלשטיין: ונפגשתי לפני כחצי שנה עם איזה 10 או 11 נציגים, הם קראו לעצמם הוועד של יוצאי חוף השנהב.

יוסי אדלשטיין: נפגשתי איתם וניהלנו משא ומתן ואפשרנו להם להישאר פה וביקשנו מהם שיבואו, שיעבירו לנו רשימה שמית, שיבואו להתייצב אצלנו, אנחנו נקנה להם את כרטיסי הטיסה, נטפל להם בניירות וזה.

יוסי אדלשטיין: היו ברשימה כ-600 איש.

יוסי אדלשטיין: חלקם בסוף באו להירשם, חלקם לא.

יוסי אדלשטיין: בסופו של דבר יצאו אולי 60 בטפטופים כאלה ואחרים.

יוסי אדלשטיין: זה לא מחזיק מים רבותיי.

סיגל רוזן: הם לא קיבלו אשרות.

סיגל רוזן: הם לא קיבלו הזדמנות אמיתית.

סיגל רוזן: זה לא מאפשר להשיג אשרה למדינה מערבית אחרת.

יוסי אדלשטיין: בואו רבותיי, מה אתם רוצים שאני אטפל להם עכשיו בויזה לארצות הברית?

ניצן הורוביץ: יש נקודה שצריך להבין.

ניצן הורוביץ: אדוני היושב ראש אנחנו רוצים שהם יצאו.

ניצן הורוביץ: זה האינטרס המשותף.

ניצן הורוביץ: אוקיי.

ניצן הורוביץ: עכשיו כדי שהם יצאו.

ניצן הורוביץ: ..

יעקב כץ: אני מסכים איתו שצריכה להיות הרבה רגישות.

יעקב כץ: לא הייתי משאיר את כולם פה.

יעקב כץ: לא הייתי משאיר את חציים או את חלקם.

יעקב כץ: אבל כמו שאתה אומר לגרש לאט לאט עם הרבה רגישות.

אילן גילאון: בן אדם לא נכנס למקום שפיקח יודע לצאת ממנו.

אילן גילאון: זה בדיוק מה שאני מדבר איתך.

אילן גילאון: עכשיו אנחנו נבנה עובדה ובעיה אחרת.

ניצן הורוביץ: צריך להבין פה מבחינה משפטית בינלאומית הוא לא יכול לבקש ויזה לשום מדינה אחרת.

ניצן הורוביץ: נגיד הוא לא יכול לחזור לארץ המוצא שלו.

ניצן הורוביץ: הוא לא רוצה.

ניצן הורוביץ: למה שם אין לו כלום.

ניצן הורוביץ: יש מדינות שהוא יכול לנסוע אליהן.

ניצן הורוביץ: אם הוא מגיש את הבקשה על רקע אי חוקיות אז הוא לא יקבל, בהגדרה הוא לא יקבל.

ניצן הורוביץ: אם אתה נותן לו אפילו פרק זמן קצר שהוא כן במעמד חוקי הוא יבקש ויזה לארץ אחרת.

ניצן הורוביץ: הוא לא רוצה להיות כאן.

ניצן הורוביץ: הוא לא רוצה להיות ישראלי.

ניצן הורוביץ: הוא יודע שאין לו פה שום עתיד.

ניצן הורוביץ: אנחנו צריכים לסייע לו באופן סביר לעזוב כאן.

ניצן הורוביץ: אז המודל הזה, המתווה הזה אני חושב שהוא, זה פתק ממך לא פותר את הבעיה העקרונית.

ניצן הורוביץ: אני יודע שאתה לא תגרש אותו.

ניצן הורוביץ: אבל הלאה אתה מבין את העניין.

יעקב כץ: חבר הכנסת הורוביץ, אני אומר ככה.

יעקב כץ: צריך להפוך את הדברים למעשיים.

יעקב כץ: מה שמציע עורך הדין ורשה צריך לעבור החלטת ממשלה.

יעקב כץ: אנחנו יכולים לקרוא קריאות או לא לקרוא קריאות.

יעקב כץ: אני לא עברתי על זה בעיון.

יעקב כץ: זה מדובר פה עדיין על מיעוט של אנשים, על אחוז קטנטן.

יעקב כץ: לא מדובר פה על רוב העובדים הזרים.

יעקב כץ: אני שואל שאלה כללית לגבי ההתארגנות הכללית.

יעקב כץ: אז אתה אמרת שיש 2500 במתקני הכליאה.

יעקב כץ: מה אתם עושים?

יעקב כץ: איך אתם מתארגנים מבחינה מעשית?

אילן גילאון: אני לא הבנתי שאלה אחת פשוטה כמה מגורשים עומדים להיות?

יעקב כץ: אני אגיד לך בדיוק.

יעקב כץ: עד 2013 מגמתו היא 118 אלף.

יעקב כץ: הוא מתחיל את העבודה השנה.

ניצן הורוביץ: 20 אלף בשנה.

יעקב כץ: אני הייתי אצלו השבוע במשרדו והוא יושב על כסאו הרם והוא אומר ליישם את החלטת הממשלה בכל העוצמה ולכן אני קראתי לוועדה.

ניצן הורוביץ: הם לא יהודים.

ניצן הורוביץ: אז תראה את הבעיה.

ניצן הורוביץ: צריך לגייר אותם.

יעקב כץ: השנה בהתנחלויות ביקשנו מתפללים שנבנה הרבה ונלד הרבה ונגדל בעזרת השם מבחינת היהודים ובעזרת השם בזה נעשה ונצליח.

סיגל רוזן: אפשר אולי לשאול את מר אדלשטיין לגבי עובדי הסיעוד שכידוע יש פה כעשרת אלפים עובדי סיעוד עודפים.

עודד פלר: נתנו את זה לבג"ץ במסגרת הבג"ץ של חברות הסיעוד, אחיעוז זה 2008.

עודד פלר: ואז הקמתם את המאגר.

עודד פלר: בסופו של דבר לא סגרתם את השנה.

סיגל רוזן: אנחנו רוצים תשובה אם אפשר כי זה נושא חשוב.

סיגל רוזן: יש פה עשרת אלפים עובדים שהגיעו הנה כעובדים חוקיים באשרות, חלקם הגיעו לפני חודש או חודשיים.

סיגל רוזן: לא קיבלנו תשובה האם העובדים האלה ייעצרו ויגורשו.

אמי סער: היינו רוצים לשמוע שעובד סיעוד שהגיעו באשרה ולא מיצו את 63 החודשים יוכלו לקבל הזדמנות לחפש מעסיקים אחרים.

מאיר שפיגלר: קודם כל לפני אותו מבצע שאתם העליתם כאן במהלך הדברים שנאמרו אנחנו עושים כבר מן העבר פעילות מקיפה כדי לדרבן כל אחד שנמצא כאן בארץ והגיע לעסוק בסיעוד לבצע רישום, כניסה למאגר כדי שיהיה אפשר לבצע עבורו השמה חדשה.

מאיר שפיגלר: קודם כל כפי שאני אומר הדברים האלה נעשים.

מאיר שפיגלר: לגבי מאגר אז יש מאגר.

מאיר שפיגלר: המאגר הוא עדיין בחיתוליו.

מאיר שפיגלר: יש עוד דברים שצריכים לעשות שאנחנו למדים על אותם דברים שיש לשפר על בסיס ההתנסות במציאות שאיתה אנחנו מתמודדים.

מאיר שפיגלר: אני אתן לכם דוגמאות.

מאיר שפיגלר: במאגר היו מאות, אם זה תשע מאות, אם זה שבע מאות, אם זה אלף ומשהו עובדים סיעודיים שאין להם כרגע מעסיק.

מאיר שפיגלר: אלא מה, מנסים לאתר אותם.

גלעד שרון: אתה אומר במאגר היו שמונה מאות, במאגר היו תשע מאות.

גלעד שרון: המאגר נפתח לכמה שבועות השנה בחודש פברואר.

גלעד שרון: אפשר לבוא היום ולהירשם?

סיגל רוזן: לא.

סיגל רוזן: העובדים מנסים ולא מצליחים.

סיגל רוזן: הפקידים שלך לא יודעים.

מאיר שפיגלר: אני אמקד את התשובה שלי כך.

מאיר שפיגלר: קודם כל כמדיניות אנחנו רוצים באופן חד משמעי למצות עד תום, אני אמרתי את זה לפני כן, את כוח האדם הזר שנמצא בארץ.

מאיר שפיגלר: אנחנו לא מחפשים לגרש את העובדים.

מאיר שפיגלר: אנחנו מחפשים לנסות ולשים אותם בבתי השמה חדשים כל אימת שניתן.

מאיר שפיגלר: זה דבר אחד.

מאיר שפיגלר: טובת העניין, נגדיר את זה כך, יש שמה רשימה, לא רוצה לקרוא לזה כרגע מאגר, ישנה רשימה של עובדים זרים שאנחנו איתרנו אותם שאין להם כרגע מעסיק.

מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים לראות אם יש אפשרות לשבץ אותם אצל מעסיק חדש.

מאיר שפיגלר: יש בעיות.

מאיר שפיגלר: יש מספרי טלפון ולא תמיד עונה מישהו מן הצד השני.

מאיר שפיגלר: יש בעיות שפונים אליהם, חלקם אומרים שהם כבר מצאו מעסיק.

יעקב כץ: היא שואלת אבל שאלה.

יעקב כץ: האם כשגנות עכשיו, הוא איש משטרה והוא איש צבא לשעבר, הוא בא עם כל העוצמות שלו ורוצה לבצע את החלטות הממשלה.

יעקב כץ: היא בעצם שואלת אם נניח מחר גנות בא בכל הכוח האם כשתופסים בחור שנמצא פה והוא לא נמצא אצל מעסיק מעלים אותו למשאית, זורקים אותו, או ששואלים אותו כמה חודשים אתה נמצא בארץ?

יעקב כץ: האם אתה לא מילאת את המכסה?

יעקב כץ: מה הסיבה?

יעקב כץ: אז בוא נראה נבדוק, בוא נכניס אותך לתוך הרשימה.

יעקב כץ: נראה אם אפשר לשים אותך במקום אחר.

יעקב כץ: האם השאלה הזו נשאלת?

יוסי אדלשטיין: כבוד היושב ראש, סליחה שאני קוטע אותך.

יוסי אדלשטיין: המ.מ.מ שאל את השאלה הזאת וגם כתב אותה אני חושב באחד המקומות ראיתי שהוא ציטט אותי.

יוסי אדלשטיין: נכון גלעד?

יוסי אדלשטיין: שאלת?

יוסי אדלשטיין: ככה ראית ברפרוף שכתבת את זה.

יוסי אדלשטיין: כל אחד שמעוכב מובא לפני הממונה ביקורת גבולות ועובר שימוע.

יוסי אדלשטיין: במהלך השימוע שואלים אותו כל אחד באופן פרטני, מי הוא, מה הוא, איך הוא הגיע, למה הוא הגיע, למה הוא נמצא בסיטואציה הזאת, כל אחד הוא מקרה פרטני.

סיגל רוזן: ואם התשובה היא אני שנתיים וחצי בארץ והמעסיק שלי נפטר.

יוסי אדלשטיין: אני לא מדבר כרגע על מקרים פרטיים.

סיגל רוזן: לא.

סיגל רוזן: דוגמה.

יוסי אדלשטיין: אני אומר שכל אחד עובר שימוע ובוחנים את הנסיבות שלו.

יעקב כץ: אני מאמין למר שפיגלר והוא אמר מקודם שבמידה ואדם לא עברה מכסת החודשים שהוא צריך להיות בהחלט הם יעשו את כל המאמצים לשים אותו במקום חדש.

מאיר שפיגלר: ברשותך.

מאיר שפיגלר: אני לא יכול לדבר מגרונו של גנות.

מאיר שפיגלר: הוא בטח ידע לומר את הדברים בצורה יותר טובה ממני אבל אני כן אומר, כל מצב שבו יש אפשרות להיעזר בעובד זר שנמצא כאן על פני הבאת עובד זר חדש אנחנו נעשה את הכול כדי למצות עד תום את כוח האדם הנמצא בארץ.

מאיר שפיגלר: לעניין השאלה שלך אני אשיב לך.

מאיר שפיגלר: אמר יוסי, אני אוסיף.

מאיר שפיגלר: יש לנו מאגרי מידע שנמצאים במשרד הפנים שאפשר לבדוק את ההיסטוריה של כל אחד ואחד מהאנשים.

מאיר שפיגלר: אנחנו נבדוק למה הוא לא מצא מעסיק.

מאיר שפיגלר: האם למשל התופעה היא שניסו לשבץ אותו שלוש פעמים והוא לא רצה.

מאיר שפיגלר: זה מצב אחד.

מאיר שפיגלר: כמו בשירות התעסוקה שיש אנשים שחותמים על אבטלה.

מאיר שפיגלר: או שלא שיבצו אותו בכלל, או שיבצו אותו פעם אחת באיזה מקום וזה לא הסתדר.

מאיר שפיגלר: נעשה את הכול.

יעקב כץ: סיגל אתם מכירים אחד את השני?

סיגל רוזן: כן.

מאיר שפיגלר: אני עכשיו הכרתי אותה.

מאיר שפיגלר: אז אני אומר עוד פעם, נעשה את הכול.

מאיר שפיגלר: דיברתם על גירוש.

מאיר שפיגלר: מזכיר נשכחות.

מאיר שפיגלר: הרעיון הוא לא לדבר במילים כאלה.

מאיר שפיגלר: אנחנו בני אדם.

מאיר שפיגלר: הם בני אדם בדיוק כמונו.

מאיר שפיגלר: כך אנחנו מתייחסים אליהם לפחות כל עוד זה נוגע אלי וכך גם נתייחס אליהם בעתיד לבוא.

מאיר שפיגלר: ככל שזה נוגע אלי.

עודד פלר: עודד פלר מהאגודה לזכויות האזרח.

עודד פלר: יש שלוש קבוצות וככה מבלבלים ביניהן.

עודד פלר: יש לנו את קבוצת העובדים המתועדים, את אלה שהגיעו כדין לעבוד על פי הזמנת ממשלת ישראל.

עודד פלר: יש את קבוצת הלא מתועדים, אלה שהגיעו כתיירים ונשארו.

עודד פלר: לא אלה שבאו כעובדים ברישיון.

עודד פלר: ויש את קבוצת מבקשי המקלט.

עודד פלר: אלה שלוש קבוצות ולא לגמרי קיבלנו תשובות לגבי כל אחת מהן.

עודד פלר: מבקשי המקלט האפריקאיים שמדינת ישראל פה בפני הוועדה מספרים לציבור שכולם מסתננים ואף אחד לא מבקש מקלט.

עודד פלר: כשהתפרסם דוח של האו"ם שנסמך על נתונים של מדינת ישראל, מדינת ישראל מעבירה לאו"ם ומסתבר שתשעת אלפים מתוכם הם מבקשי מקלט.

עודד פלר: הם פליטים.

עודד פלר: זה על פי נתונים של האו"ם שהתפרסמו ממש לאחרונה.

עודד פלר: אז לכן מדברים בשני קולות.

עודד פלר: מדינת ישראל מדברת בשני קולות.

עודד פלר: אבל לצורך העניין כי אם מתחילים עם הקבוצה של העובדים שהגיעו כעובדים.

יעקב כץ: המסתננים זה שהם הגיעו וצריך להעיף אותם מפה זה דבר אחד.

יעקב כץ: אבל אפשר גם להעיף מבקשי מקלט.

עודד פלר: הם נכנסים לישראל בצורה לא ליגלית והם מבקשי מקלט.

עודד פלר: אבל לגבי עובדים שהגיעו לישראל ברישיון מה שאנחנו שוכחים שכבר לפני למעלה משלוש שנים בית המשפט הגבוה לצדק פסק שההסדר, הסדר ההעסקה בישראל של מהגרים שהגיעו כדין, הסדר הקבילה הוא לא חוקי, הוא בטל.

עודד פלר: והורה לממשלה בתוך כמה חודשים לגבש הסדר אחר.

עודד פלר: אנחנו נמצאים היום למעלה משלוש שנים אחרי, ההסדרים האלה עדיין לא מיושמים.

עודד פלר: ההסדרים האלה עדיין לא בחוק.

עודד פלר: אנחנו מבקשים הסדר בתחום הסיעוד, הסדר בתחום החקלאות, והסדר בתחום התעשייה.

עודד פלר: עכשיו בתחום הסיעוד הודיעה המדינה לבג"ץ, הבג"ץ אמר, כשהלכו חברות הסיעוד ועתרו, אמרה כדי לפתור את בעיית הקבילה אנחנו צריכים ליישם את ההסדר כמכלול, את כל ההסדר כולו.

עודד פלר: את ההסדר לא יישמו עד היום כמכלול.

עודד פלר: התחילו ליישם אותו.

עודד פלר: הם אומרים זה בשלבי צמיחה, בודקים את זה.

עודד פלר: אבל ההסדר הזה עדיין לא מיושם במלואו.

עודד פלר: אחד הדברים המאוד בסיסיים בהסדר הזה הוא אותו מאגר שדיברנו עליו.

עודד פלר: עובד שנמצא בארץ שבא לישראל ולא מצליח למצוא עבודה נרשם במאגר.

יעקב כץ: מתי יהיה המאגר יוסי?

יוסי אדלשטיין: המאגר כרגע הוא מתחלק לשניים.

יוסי אדלשטיין: אנחנו פתחנו מאגר והודענו שכל מי שנמצא כרגע בארץ ולא מועסק שיבוא להירשם.

יוסי אדלשטיין: זה בשביל ליצור איזה בסיס נתונים.

יעקב כץ: איפה הודעתם?

יעקב כץ: באיזה שפות?

יעקב כץ: באיזה עיתונים?

סיגל רוזן: הרישום הסתיים במרץ.

סיגל רוזן: מאז מרץ לא נרשמו אנשים חדשים ואנשים שמבקשים להירשם גם החברות מסרבות לרשום אותם.

סיגל רוזן: אני מדברת על הפקידים שלך.

יעקב כץ: המ.מ.מ.

יעקב כץ: אומר שהקבילה בוטלה.

עודד פלר: זה לא נכון.

עודד פלר: הקבילה לא בוטלה.

עודד פלר: עובד שלא עובד אצל מעסיקו.

עודד פלר: .. עובד גם היה יכול להחליף מעסיק לפני פסק הדין.

עודד פלר: אותו נוהל שנקרא נוהל מעבר היה קיים גם לפני פסק הדין.

עודד פלר: בית המשפט קבע שהנוהל הזה קביל.

גלעד שרון: עובד היום בסיעוד שאצל מעסיק ומגיע אליו עובד סוציאלי והוא מבקש לעבור לא יכול לעבור?

מאיר שפיגלר: קודם כל לגבי מה שאתם אמרתם אז צריך לדייק בדברים.

מאיר שפיגלר: ראשית בג"ץ הקבילה גרם לכך שהוכרו הלשכות הפרטיות בסיעוד עם נוהל מפורט.

מאיר שפיגלר: צריך לזכור שהן פעילות מה-1 לספטמבר 2008.

מאיר שפיגלר: אנחנו מכירים מערכות ואת חבלי הלידה של כל דבר חדש עובר.

מאיר שפיגלר: עושים את המקסימום דווקא לקיים הלכה למעשה את הסדר מניעת הקבילה וזה גם בסיעוד וגם בחקלאות וגם בשאר התחומים שבהם יש עובדים זרים.

מאיר שפיגלר: לגבי הנושא של הסיעוד, זה נכון שגם בעבר עובד יכול היה את הרגליים שלו, לעזוב את המעסיק וללכת למקום אחר.

מאיר שפיגלר: אלא מה?

מאיר שפיגלר: אז לא היתה מערכת שידעה לתת מענה למצב שהוא נקלע אליו.

מאיר שפיגלר: היום יש.

מאיר שפיגלר: יש לו בצורה מפורטת גם באתר האינטרנט.

מאיר שפיגלר: אנחנו עובדים, אני לפחות עושה את המירב ואת המיטב לעבוד בעצה אחת בשיתוף פעולה מלא עם קו לעובד ועם גורמים נוספים שסועדים.

יעקב כץ: יש מגמה שיגיע לרישומים.

יעקב כץ: אני יכול להגיד לך מהוועדות האחרונות אני יודע שיש מידע בכל המערכות כולל הממשלתיות, כולל משרד החוץ, כולל משרד הפנים, כולם כולם יהודים טובים שמחפשים דרך לפתור את הבעיה.

מאיר שפיגלר: ברשותך היושב ראש.

מאיר שפיגלר: זה מקבל תהודה תקשורתית ופרסום שנעשה.

מאיר שפיגלר: ומעבר לזה עוד נתון שאמרו כאן והוא לא מדויק, המאגר מתעדכן בצורה שוטפת יום יום.

עודד פלר: אפשר להירשם במשרד הפנים במאגר כל יום?

מאיר שפיגלר: בוודאי.

עודד פלר: לא.

עודד פלר: אי אפשר.

מאיר שפיגלר: תביא את המקרים האלה אנחנו נבדוק אותם.

מאיר שפיגלר: אנחנו מודעים לזה שהרישום והעדכון הוא שוטף.

סיגל רוזן: ומה עושים נגד בן אדם שהולך ועובר עשר חברות ואף חברה לא רוצה לרשום אותו כי היא לא רוצה להיתקע איתו?

מאיר שפיגלר: אנחנו מודעים לתופעות האלה.

מאיר שפיגלר: תראו רבותיי אנחנו נמצאים בסוד העניין.

מאיר שפיגלר: זה ברור לכל בר דעת שחברה מעדיפה לעשות הכול שעובד זר ימצא את דרכו מחוץ לגבולות המדינה כדי שהם יוכלו להביא אחד חדש לארץ.

מאיר שפיגלר: עם ה-flyging visa ועם כל התופעות המכוערות שהם לא ראויות בכלל ולעם הספר ולאור לגויים בפרט.

מאיר שפיגלר: את הפינה הזאת אנחנו יודעים.

מאיר שפיגלר: ואנחנו בהקשר הזה בודקים.

מאיר שפיגלר: זו היא חלק מהאכיפה המנהלית שאני דיברתי עליה.

מאיר שפיגלר: אנחנו בודקים מה קורה עם ההתנהלות של כל אחת מהחברות.

מאיר שפיגלר: בודקים כמה מהעובדים שלה לא קיבלו השמה מחדש.

מאיר שפיגלר: האם זה דבר שהוא חוזר על עצמו או דבר מקרי.

מאיר שפיגלר: חריג.

מאיר שפיגלר: ואם יש לנו מידע שאנחנו כמובן מבססים אותו, שהלשכות הפרטיות פועלות בדיוק כמו שאת אמרת אנחנו שוללים להם את הרישיון ואת ההיתר.

מאיר שפיגלר: ושתקבלו רק אינדיקציה התחילו ב-1 לספטמבר 2008 , 147 חברות, נוספו אליהם קצת לאחר מכן עוד שלוש, סך הכול 150.

מאיר שפיגלר: היום פעילות 133.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת 17 נסגרו.

מאיר שפיגלר: בתוך תקופה קצרה.

מאיר שפיגלר: אגב הליך מנהלי הוא הליך יחסית מייגע.

מאיר שפיגלר: יש שמה נושא של לקיחת עדויות, נושא של שימוע.

מאיר שפיגלר: זה לא דבר שנעשה מהיום להיום.

מאיר שפיגלר: חוץ מזה על השולחן נמצאות עוד 22 חברות שאנחנו פועלים בעניינן בכל מה שקשור להתנהלותן והמשך תפקודן בעתיד.

יעקב כץ: בקשה שלי של ראש הוועדה ואני מבקש שתרשמו לכם את זה.

יעקב כץ: אני חושב שאם יש תוכנית וציקי לא נמצא פה.

יעקב כץ: צריך למצוא דרך לפרסם.

יעקב כץ: אני לא יודע אם אפשר ללכת עד הרצונות של עורך דין ורשה, זה צריך לשכנע את השרים.

יעקב כץ: זה לא נתון לסמכותנו ולהחלטתנו אבל אני תמיד בעד פתרון מעשי כדי שיהיה אפשר לתת לאנשים להתארגן.

יעקב כץ: אבל בוודאי שאם יש תוכנית שרוצים להכניס את הכול להילוך יותר מהיר לדעתי צריך להביא את זה לידיעת העובדים הזרים כדי למנוע טראומות.

יעקב כץ: מה אתה צריך?

אילן גילאון: זה דיבור בעלמא.

יעקב כץ: זה לא דיבור בעלמא.

אילן גילאון: אדוני אני רוצה להציע הצעה.

אילן גילאון: אני מבקש מהיושב ראש להצטרף אלינו.

אילן גילאון: ההצעה חייבת להיות אם רוצים לפתור את הבעיה מן השורש ולא שכל פעם נדון מחדש בעניין הזה.

אילן גילאון: אני חושב שאנחנו מקלים ראש עם הבורסה ועם חברות כוח האדם.

אילן גילאון: זה שיש 133 חברות כוח אדם לעובדים זרים חיות פה במדינה מהדבר הזה וחיות פה לא רע בכלל וטוב.

יעקב כץ: הכול לפי החוק.

אילן גילאון: בסדר.

אילן גילאון: תשמע, אשתו של פוליטיקאי שמסתרקת ב-400 פאונד היא לא עוברת על החוק.

אילן גילאון: אתה מבין יש חוק ויש מה שלא עושים.

אילן גילאון: הבעיה המרכזית היא שאם אתם באמת רוצים לבנות מאגר כזה אנחנו חייבים להציע איזשהו מורטוריום כולל לגבי כל מי שנמצא עכשיו בארץ.

אילן גילאון: ולהגיד כדי שנדע בכלל מי בוועדה ואם אנחנו צריכים עובדים זרים או לא צריכים עובדים זרים.

אילן גילאון: אם יש לנו מספיק בסיעוד או לא מספיק בסיעוד.

אילן גילאון: אם אתה רוצה להתמודד.

אילן גילאון: אם הוועדה הזאת רוצה לשרת אינטרסים של יבואני עבדים אז אני לא הולך על זה.

אילן גילאון: ולכן האפשרות היחידה שישנה כרגע מה שהילדים אומרים, פוס, רגע אחד סטופ.

יעקב כץ: אתה לא יודע על דברים בישיבות הקודמות שלא השתתפת בהן.

אילן גילאון: לא מעניין אותי מה היה בישיבות קודמות.

יעקב כץ: אתה לא יודע במה התקדמנו.

אילן גילאון: בכל הישיבות הקודמות עד עכשיו הגענו למצב עם 280 אלף עובדים שלטענתכם הם לא חוקיים בארץ.

יוסי אדלשטיין: רק לחדד בסמנטיקה יש הבדל בין עובדים לבין שוהים בלתי חוקיים.

יוסי אדלשטיין: עובדים זה אלה שהגיעו למדינת ישראל ברישיון כעובדים.

אילן גילאון: מרוב חלופות ותת חלופות ותת תתי חלופות צריך אולי למצוא איזשהו פתרון ולדעת קודם כל את כל המידע מה יש כאן.

אילן גילאון: אולי לא צריך יותר.

אילן גילאון: אולי בזה תצטמצם הבעיה בזה שאתה תסגור את הגבולות.

אילן גילאון: אני פה מציע מורטוריום כולל כדי להתחיל בכלל איזושהי הערכה של כל המצב מהתחלה ולראות ולהבחין בין עבודה זרה לעובדים זרים.

אילן גילאון: זה שני דברים שונים.

אילן גילאון: יכול להיות שהאנשים האלה, זה לא יעזור כלום הם צריכים לקבל מעמד פה.

אילן גילאון: אני אומר בואו נסגור את הויזה לחמש שנים לכל מי שנמצא פה.

אילן גילאון: בסדר?

אילן גילאון: כל מי שנמצא פה כרגע.

אילן גילאון: אז יהיו מספר קבלנים שלא תהיה להם אפשרות לקחת קופונים על זה שהם צריכים להביא עובדים.

גרשון גלמן: שוק העבודה ימצא את הפתרונות.

גרשון גלמן: לא לייבא עובדים למדינת ישראל שהם באים עם ויזה לתעשייה.

גרשון גלמן: אין להם עבודה ואין להם מעסיק ואין להם כלום.

גרשון גלמן: עכשיו צריכים לעבור הליך כדי שאולי יעשו להם ניידות לסיעוד.

אילן גילאון: הדירקטיבה הזאת לא לקחה בחשבון לא את הבן אדם שצריך את הטיפול הסיעודי ולא את הפיליפיני לקחה בחשבון.

אילן גילאון: כל המדיניות הזאת אדוני היושב ראש כבודו, היא דבר אחד, רווחים.

אילן גילאון: ואם אתם לא מתכוונים להתמודד עם הדבר הזה אני לא מתמודדים עם הבעיה.

אילן גילאון: יקומו כאן שכונות עוני של אנשים ויהיו אנשים במחתרת ויהיו תמיד מעמדים איומים של גירושים.

אילן גילאון: אני חשבתי שמשרד החוץ בא כדי למנוע מעצמו תמונה מזעזעת שכזאת.

אילן גילאון: שתמיד יש לנו קונוטציות.

אילן גילאון: למה הייתי צריך להביא את עצמי לזה כדי שחברה, לא יודע מי, אני לא אגיד שמות, צריכה לעשות קופון.

אילן גילאון: למה?

אילן גילאון: למה אני צריך להביא את המדינה שלי למצב הבלתי מוסרי הזה היום?

אילן גילאון: אז בואו דבר אחד נעשה.

אילן גילאון: בואו נעשה אינוונטר.

אילן גילאון: נגיד לכולם, חבר'ה אף אחד לא מגרשים אותו.

אילן גילאון: כולם מתייצבים.

אילן גילאון: יש מפקד אוכלוסין לאוכלוסייה של העובדים הזרים בארץ.

אילן גילאון: אף אחד לא זז.

אילן גילאון: קודם כל.

אילן גילאון: יש לך עם זה בעיה?

אילן גילאון: אני מניח שגם אתה תדע את כל המידע שאין לך אותו.

אילן גילאון: כי אז תהיה סיבה לכל אחד להתייצב מולך.

יעקב כץ: זה נכון שיש יותר עובדים זרים.

יעקב כץ: זה נכון שמייבאים בהרבה מן המקרים סתם.

יעקב כץ: יש לנו מספיק עובדים שלא מיישמים כלפיהם אפילו את ההשמה.

יעקב כץ: וזה נכון שממשיכים לייבא וזה נכון שיש חברות שמרוויחות.

יעקב כץ: אנחנו במדינה דמוקרטית ויש לנו ממשלה.

יעקב כץ: הממשלה לגבי עובדים זרים בתחום הסיעוד כרגע אין הגבלות.

יעקב כץ: למיטב ידיעתי.

יעקב כץ: ומי שפועל פועל כחוק.

יעקב כץ: כל עוד שלא נאסר על חברות להקים חברות ולהביא עובדים שלפי החוק מותר להביא אותם הם לא עוברים על החוק.

יעקב כץ: הם לא עושים דבר שהוא אסור.

תומר ורשה: אבל למה לא נאסר?

יעקב כץ: פעם הבאה נצביע כולם ורשה ותנהל אתה את המדינה.

יעקב כץ: אבל כרגע יש מי שמנהל ויש חוק.

יעקב כץ: התקבלו החלטות לגבי הבנייה.

גרשון גלמן: הבנייה לא אמור להיכנס.

יעקב כץ: ובתחום החקלאות?

קריאה: עד 2013.

יעקב כץ: עד 2013 החליטה הממשלה.

יעקב כץ: בואו נראה מה הממשלה החליטה.

יעקב כץ: עדיין יש לנו מדינה דמוקרטית.

יעקב כץ: ממשלה שנבחרה כחוק.

יעקב כץ: היא המנהלת את העניינים והיא החליטה מה שהיא החליטה.

יעקב כץ: היא גם החליטה בין היתר אילן שכרגע לא סוגרים את השמיים.

יעקב כץ: לא משאירים את זה לכאן.

יעקב כץ: יש לך 130 חברות שעסוקות בלהביא.

יעקב כץ: לפי החוק מותר להן.

יעקב כץ: אלא אם כן ימצאו שהן עוברות על החוק.

אילן גילאון: אתה מגן על הממשלה פה?

יעקב כץ: אני לא מגן.

יעקב כץ: אני באופוזיציה איתך.

יעקב כץ: אבל מה נעשה?

יעקב כץ: צריך שלוועדה תהיינה החלטות שהן מעשיות.

אילן גילאון: אבל כאן מדובר בשקר של שנים.

אילן גילאון: פעם אחת צריך להרים את זה.

יעקב כץ: אם היית בא ומשתתף בכל הישיבות הקודמות.

יעקב כץ: אני רוצה שתבוא.

יעקב כץ: כי היו שש ישיבות שרק את זה אמרנו.

יעקב כץ: בדיוק הישיבה הזאת לא אמרנו את זה.

מאיר שפיגלר: היות ובכנסת אילן הוטרד מהסוגיה של הכספים שנגבים מהעובדים בדרך לכאן אז אני אתן לך דוגמה.

מאיר שפיגלר: קודם כל אנחנו מבצעים אכיפה בנושא הזה.

מאיר שפיגלר: הרבה יותר אינטנסיבית מאשר היה אי פעם בעבר.

מאיר שפיגלר: אני אתן לך דוגמה.

מאיר שפיגלר: לאחרונה לפני מספר מועט של חודשים הסתבר לנו על בסיס נתונים שאנחנו אספנו בשטח שבהבאת עובדים סיעודיים מנפאל יש גבייה די מסיבית של כספים בדרך משם לכאן.

מאיר שפיגלר: ניתנה על ידי ראש הרשות הוראה מפורשת למחרת היום לא לתת אפשרות להכניס עובדים סיעודיים מנפאל והדבר הזה הוא נשאר הלכה למעשה עד לרגע זה.

מאיר שפיגלר: כנ"ל אנחנו בודקים גם במקומות אחרים.

מאיר שפיגלר: תאמין לי אנחנו בודקים את זה, עושים את הכול כדי למנוע את המצב שבו עובד משעבד את עצמו לשנים רבות כדי להגיע ממקום יציאתו וכניסתו לארץ.

עודד פלר: לכן בג"ץ נתן צו על תנאי לפני שבוע.

מאיר שפיגלר: לגבי מה?

עודד פלר: לגבי זה שלא יביאו עובדים.

עודד פלר: בג"ץ אמר שום דבר לא התקדם.

מאיר שפיגלר: קודם כל עשינו מעשה.

מאיר שפיגלר: דבר שלא נעשה בעבר.

עודד פלר: לפני שבוע ניתן צו על תנאי בעתירה של בג"ץ שקובעת שהמדינה תיתן טעם למה ממשיכים להביא עובדים ממדינות.

עודד פלר: ..

מאיר שפיגלר: מדוע נסגרו השמיים?

עודד פלר: מדוע לא ייסגרו השמיים להבאת עובדים ממדינות.

עודד פלר: מפני שבית המשפט אמר שאנחנו הלכנו בעניין הזה אחורה.

עודד פלר: זאת אומרת המדינה היתה אמורה לכרות הסכם עם IOM.

עודד פלר: כל הדברים האלה לא קרו.

אמי סער: ומה קורה עם IOM, ההסדר שכבר שנים כמה ממשלות עברו מאז?

יעקב כץ: אני השתתפתי אפילו בשיחת ועידה עם תאילנד וזה השבוע אמור להיגמר.

אילן גילאון: בלשכת התעסוקה יש מושג שנקרא דורשי עבודה.

אילן גילאון: האם אצלכם יש בכלל מושג כזה?

אילן גילאון: כמה אנשים דרושים לעבודה.

אילן גילאון: אתם יכולים לתת כמות?

סיגל רוזן: המדינה טוענת שיש עשרת אלפים עובדי סיעוד מיותרים בעודף.

סיגל רוזן: יש 133 חברות שמביאות עובדים.

סיגל רוזן: למה רוצים לגרש עובדים?

יעקב כץ: אם זה היה תלוי בי לא הייתי נותן להביא יותר.

אילן גילאון: לפי דעתי הסיפור של התחומים זה בדיוק בהסחה לגבי המספרים שדרושים.

אילן גילאון: שאומרים בנפרד על חקלאות ועל סיעוד.

אילן גילאון: לא מדברים ברמה של כניסות.

אילן גילאון: כמה כניסות?

אילן גילאון: כמה יציאות?

אילן גילאון: כמה אתם משערים שיש בלתי חוקיים?

אילן גילאון: זו הבעיה המרכזית.

אילן גילאון: אם רוצים לפתור את הבעיה באמת בשורש.

קריאה: הדלת המסתובבת.

אילן גילאון: כן.

אילן גילאון: הדלת המסתובבת.

יעקב כץ: אנחנו בוודאי בוועדה פה נקרא שקודם כל את העובדים הזרים מר שפיגלר שהגיעו בתחום הסיעוד שתהיה השמה כמעט מוחלטת.

יעקב כץ: זה יגרום לכך שאנחנו נצטרך לייבא כמה שפחות עובדים זרים אחרים במקומם.

יעקב כץ: כי כל עוד שפה מסתובבים לדעת המדינה כעשרת אלפים עובדים זרים מיותרים בתחום הסיעוד.

גרשון גלמן: יכול להיות שהם באו לסיעוד והם יצאו החוצה.

גרשון גלמן: לא נקלטו בסיעוד והם היום עושים משק בית.

סיגל רוזן: לא נקלטו בסיעוד כי משרד הפנים לא מאפשר להם להיקלט.

יעקב כץ: זה אומר מר שפיגלר שזה לא נכון.

יעקב כץ: את חוזרת ואומרת את זה.

יעקב כץ: את אומרת שלא מאפשרים להם.

יעקב כץ: הוא אומר שהוא כן מאפשר להם.

יעקב כץ: הוא אומר יוסי אדלשטיין שהם כן מיישמים.

יעקב כץ: זה לא מספיק סתם להגיד דברים.

יעקב כץ: אני רוצה את הנקודה הזאת לסיים.

יעקב כץ: רציתי לשאול את משרד החוץ.

אילן גילאון: רגע, לא נראה לך הסיפור שאני הצעתי?

יעקב כץ: לא.

יעקב כץ: אני לא מקבל דברים.

יעקב כץ: אני כן חושב שהוועדה צריכה לקרוא למדינת ישראל לעשות מאמץ.

יעקב כץ: קודם כל את העשרת אלפים איש שלדעת המדינה שהם עובדים סיעוד שהם מסתובבים פה בארץ לדעת איך מיישמים אותם בתחום הסיעוד אם ניתן.

יעקב כץ: אם זה באמת נכון.

יעקב כץ: עכשיו אני אומר לך אילן אני לא מקבל את מה שאתה אומר.

יעקב כץ: משום שהנושא של הסיעוד, אנשים בלי עין הרע מאריכים ימים יותר ויותר.

יעקב כץ: זה לא סתם שהממשלה החליטה שבנושא הזה לא תהיה הגבלה משום שהביקוש לעובדים זרים בתחום הזה, אני מניח, אני לא יודע.

אילן גילאון: אני אומר מה שאתה אומר.

אילן גילאון: אני לא סותר את מה שאתה אומר.

אילן גילאון: אני רק אומר בוא תן לי פעם אחת לעצור לראות מה יש לי ומה אין לי ומה אני צריך.

אילן גילאון: זה הכול.

אילן גילאון: כדי לעשות צדק שלא יבלבלו לך את המוח, כצל'ה.

אילן גילאון: האם זה נובע מצרכים אמיתיים של מדינת ישראל?

יעקב כץ: יש הבדל בין עובדים כמו שאמרו לבין אנשים שהגיעו שלא כחוק שהם בכלל לא עובדים זרים.

יעקב כץ: הם בכלל לא באו על גדר של עבודה.

יעקב כץ: הם סתם החליטו לבוא.

אילן גילאון: אני אביא עוד מאתיים אלף שחלק מהם יישארו.

גלעד שרון: אנחנו עושים כאן ערבוב בין שני מושגים.

גלעד שרון: יש קודם כל בארץ 90 אלף איש לפחות שבכל מקרה הם לא יקבלו כאן עבודה ולא יהיה להם כאן מעמד.

גלעד שרון: הם גם לא עובדים במקצועות שנקבעו לעובדים זרים.

גלעד שרון: הם תופסים מקומות עבודה של ישראליים.

גלעד שרון: ואחת השאלות למשרד הפנים למה הוא מתעקש במשך שנים להתמקד בגירוש דווקא של אלה שכן הגיעו לארץ כחוק.

גלעד שרון: אתם רוצים את הנתונים מאיפה גורשו, המספרים האלה יורדים.

יעקב כץ: אבל הוא אמר, אתה שומע מר שפיגלר, הוא אומר שאתם מתעקשים לעשות כפי שעודד פלר טוען ואתם טוענים שאתם עושים מאמץ ליישם אותם.

יעקב כץ: הוא אומר את זה מתחום המחקר שככה זה נעשה.

גלעד שרון: השאלה היא למה לא מגדירים מראש שעכשיו את ה-90 אלף איש צריך להוציא.

גלעד שרון: השנה צריך להוציא 20 אלף.

יעקב כץ: מי זה ה-90 אלף האלה?

גלעד שרון: אנשים שנכנסו לישראל בתור צליינים ונשארו לעבוד.

גלעד שרון: נבחרות ספורט שהגיעו לפה ונגמר הזה נשארו כאן.

גלעד שרון: תיירים שהגיעו לכאן ונשארו כאן.

יוסי אדלשטיין: לכן אמרתי, ה-90 אלף זה מתוך 280 אלף.

יוסי אדלשטיין: חלקם זה כאלה שהגיעו למדינת ישראל עם רישיון לעבוד בה והחלק השני זה תיירים ומסתננים, כאלה שבאו ונשארו.

יוסי אדלשטיין: לגבי ההערה של גלעד, כעושים פעולת אכיפה זה מבוצע רנדומלי , זה לא שאומרים, רגע, אני אחפש רק את העובד.

יוסי אדלשטיין: אם יש מידע מודיעיני שבדירה מסוימת מתגוררים שוהים בלתי חוקיים אז באים לדירה.

יוסי אדלשטיין: לא יודעים מראש שזה שניים תיירים, אחד זה זה.

יוסי אדלשטיין: הרי זה משהו בלתי אפשרי.

יעקב כץ: איך הוא צריך לדעת גלעד למ.מ.מ.

יעקב כץ: שלך איפה נמצאים כל ה-90 אלף?

גלעד שרון: ניתן פילוח של כמה פשיטות נעשו במקומות שבהם מחזיקים אופרים לא חוקיים שהגיעו לארץ בתור תיירים ובכמה מקומות פשטו על דירות בדרום תל אביב איפה שגרים מראש אנשים שהם מרוויחים גם מעט ועובדים מעט ואנחנו נדע בדיוק כמה נעשה.

יוסי אדלשטיין: דווקא לשבר את אוזנך גלעד, תומר יכול להעיד, שבדרום תל אביב מי שגר זה דווקא לא העובדים, זה כל מיני אפריקאים.

יעקב כץ: גלעד שאתה השתתפת איתי בישיבה אצל גנות, אני הבנתי מגנות שהמדיניות הולכת להשתנות.

יעקב כץ: אתה מדבר על העבר.

יעקב כץ: בוא נדבר עוד חצי שנה ונראה מה נעשה.

יעקב כץ: וחבל על הזמן.

יעקב כץ: אני חושב שמיצינו את הנקודה.

אילן גילאון: תסביר לי מה הנזק אם אני מוציא איתך צו, תסביר לי מה הנזק בשנים הקרובות.

אילן גילאון: צריך לאכוף את החוק.

אילן גילאון: אני מבין את זה.

אילן גילאון: אני אומר למה לא להתפתח בצורה מסודרת.

אילן גילאון: יש למישהו חשש שפתאום הוא יהיה מיותר.

אילן גילאון: אין בעיה כזאת.

יעקב כץ: יש הרבה מה-280 אלף שרוצים ללכת בעצמם.

יעקב כץ: לא רוצים להישאר פה.

אילן גילאון: סבבה.

אילן גילאון: אבל אני מציע הצעה שהיא כוללת את כל הפתרונות.

אילן גילאון: אני אומר מעכשיו והלאה יש לך מורטוריום על כולם בבקשה חמש שנים פה, נראה מה יש כאן.

יעקב כץ: תכתוב את ההצעה ואנחנו נעביר את זה למ.מ.מ ונדון על זה.

עודד פלר: אני אמשיך את הדברים שגלעד אמר.

עודד פלר: אנחנו יוצאים לקראת מבצע גירוש גדול כאשר בתחום של העובדים שהגיעו כדין יש לנו עדיין אי סדר מאוד גדול.

עודד פלר: דבר ראשון הוא בעניין הסיעוד, יש לנו הסדר, הוא עדיין לא מיושם במלואו.

עודד פלר: הדבר השני הוא בתחום החקלאות.

עודד פלר: בתחום החקלאות אין עדיין הסדר חדש.

עודד פלר: אין.

עודד פלר: בפני בית המשפט העליון במסגרת הליכי ביזיון של פסק הדין בעניין הקבילה וכאן אני חולק על גלעד בית המשפט קבע בחודש נובמבר שהמדינה ביזתה את פסק הדין.

עודד פלר: המדינה מודיעה שיש איזושהי תוכנית לחקלאות אבל אין עדיין הסדר.

עודד פלר: ההסדר הוא, אחרי שנראה מה קורה בסיעוד רק אז נפנה לחקלאות.

עודד פלר: אבל עוד לא יישמו.

יעקב כץ: בחקלאות יש מגמה ב-IOM על 4000 עובדים.

עודד פלר: IOM אדוני זה סיפור אחר.

עודד פלר: הסיפור הוא לגבי הסדרת העסקה.

עודד פלר: בדיוק אותו הסדר.

עודד פלר: הסדר של עבודה באמצעות תאגידים או כל הסדר אחר שלא תהיה קבילה.

עודד פלר: אבל בחקלאות יש לנו עדיין קבילה בדיוק כמו שהיתה לפני שניתן פסק הדין.

עודד פלר: עכשיו אין הסדר חדש וכבר רצים לגרש, לפנות, להרחיק, לא משנה, נקרא לזה איך שנקרא לזה.

עודד פלר: אנחנו מדברים על ענף החקלאות שבו רק לאחרונה אם אני לא טועה, ממש עכשיו נתנו את ההיתרים לשנת 2009.

עודד פלר: זאת אומרת אנחנו נמצאים באמצע השנה ורק עכשיו סידרו את ההיתרים.

עודד פלר: יש לנו עכשיו איזה פרק זמן שבו אנשים אמורים לקבל את הויזות שלהם, לסדר את כל העניינים האלה, ובכל זאת כבר רצים לעניין של גירוש.

עודד פלר: למה לא יסדרו את כל הדברים האלה קודם?

עודד פלר: יש הרבה אנשים שמעמדם עדיין לא מוסדר כמו שצריך.

יעקב כץ: חקלאות לא יגרשו.

גלעד שרון: בחקלאות גם למרות הקבילה.

גלעד שרון: ממשרד הפנים מובטח.

גלעד שרון: הם עושים הלבנה.

גלעד שרון: מגיעים למעביד, מגלים שיש לו 15 עובדים, 7 עובדים, לא חוקיים, לא רשומים, נמצאים אצלו הם כן עושים את השינוי.

עודד פלר: משרד הפנים פה יצהיר שהוא לא יעצור בחקלאות.

עודד פלר: יש גם את סיפור עובדי היצוא.

עודד פלר: מין הסדר כזה שבו החקלאים ניסו לעודד גם עבוד ה של ישראלים.

עודד פלר: אז הם אמרו נעשה ככה אחד על אחד.

עודד פלר: אנחנו ניתן עובד זר בתנאי שעל כל עובד זר תעסיק אחד ישראלי.

עודד פלר: כמובן שזה לא עבד.

עודד פלר: העובדים האלה בלי מעמד כי לא הצליחו לסדר את העובד הזר על עובד ישראלי.

עודד פלר: מה קורה איתם?

עודד פלר: אבל הכניסו אותם, הם פה.

עודד פלר: הם שילמו 9000 דולר כדי להגיע לפה והם עובדים .

עודד פלר: מה עושים איתם?

עודד פלר: מי מסדר את עניינם?

עודד פלר: האם הם הולכים להיות מגורשים כרגע?

יוסי אדלשטיין: לא.

יוסי אדלשטיין: אז בוא אני אגיד לך.

יוסי אדלשטיין: קודם כל עובדי היצוא שהם היו בהתניה שהממשלה קבעה אחד תמורת אחד ואחרי זה נתנו כל מיני הקלות כאלה ואחרות הם יהיו בתוך המכסה הכללית של עובדי החקלאות ומי שגמר את הקדנציה שלו בתור עובד יצוא יכנס לתוך המאגר של עובדי החקלאות הרגילים.

יוסי אדלשטיין: זה ככה בשביל להרגיע.

יוסי אדלשטיין: עכשיו, סתם אני רוצה לתת לך דוגמה בקשר להשמות שאנחנו כן עושים.

יוסי אדלשטיין: ישנו פה מאיר שפיגלר שבשבוע הזה עשה פעילות אכיפה אצל איזה חקלאי בדרום ונמצאו שם תנאי מגורים מתחת לכל ביקורת.

יוסי אדלשטיין: ביום שלישי היתה הביקורת, ביום חמישי העובדים, 9 עובדים שלו נלקחו על ידנו בשיתוף פעולה עם נר והועברו לחקלאים אחרים.

יוסי אדלשטיין: אז אנחנו עושים את זה רבותיי.

עודד פלר: השאלה היא אם עובדים כרגע על לעצור עובדים בחקלאות שלא רשומים אצל המעסיק שלהם כל עוד אין הסדר חדש בחקלאות?

יוסי אדלשטיין: קודם כל כרגע מכיוון שההיתרים בחקלאות עדיין לא פורסמו למרות שהיה חוק ההסדרים, מכסה, הם צריכים להתפרסם, החקלאים צריכים לבוא לעשות איזון תיקים, לרשום את העובדים.

יוסי אדלשטיין: לאחר שיבוצעו כל הרישומים ויישארו עובדים, הם ייבחנו מי אחרי 63 מי לא.

יוסי אדלשטיין: לא נרחיק סתם עובדים מתחום החקלאות כי כרגע עדיין אין היתרים שם.

יוסי אדלשטיין: ואני עוד פעם חוזר כל עובדי הייצוא ייכנסו לתוך המעגל של ההקצאה הכללית.

מאיר שפיגלר: על בג"ץ.

מאיר שפיגלר: הדברים שאמר עודד הם נכונים למעט דבר אחד.

מאיר שפיגלר: ראשית במסגרת הקצאת ההיתרים שדיבר עליה יוסי ישנה תוספת של 10% בהיתרים.

מאיר שפיגלר: עכשיו שתהיה לשנת 2009.

מאיר שפיגלר: נכון שזה לאחר שעברה כבר חצי שנה.

מאיר שפיגלר: זה בגלל נסיבות אחרות לחלוטין.

מאיר שפיגלר: וה-10% האלה בעצם אמורים לתת מענה למניעת הקבילה.

מאיר שפיגלר: זה דבר אחד שתדע ועל זה דנו בבית המשפט הגבוה לצדק.

מאיר שפיגלר: בחקלאות.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה אני אוסיף על מה שאמר יוסי.

מאיר שפיגלר: אני מניח שככל שתהיה אכיפה ויימצאו עובדים שבאו לטובת החקלאות והם לא נמצאים במקום שמאפשר להם להיות שמה בראש ובראשונה תעשה פעולה מערכתית למצוא להם מקומות אחרים במסגרת חקלאים שיש להם היתרים כדין הרבה לפני שבכלל יחליטו או יחשבו לקחת אותם ולהעביר אותם מהארץ לארץ מוצאם.

יעקב כץ: לגבי משרד המשפטים.

יעקב כץ: נושא של מעמד הילדים.

יעקב כץ: מה בדיוק המדיניות היום בעסק הזה?

אביטל שטרנברג: היה מבצע אחד שבו נתנו מעמד לילדים.

אביטל שטרנברג: יוסי יספר איך המבצע מיושם.

אביטל שטרנברג: זה מה שהיה.

אביטל שטרנברג: אין תוכניות כרגע לפחות שאני יודעת עליהן על מבצעים נוספים.

יעקב כץ: מה היתה הבעיה אז ומה הוחלט?

אביטל שטרנברג: הוחלט על מדיניות שילדים שנולדו כאן בארץ שההורים שלהם נכנסו כדין שהם בגיל מסוים, נדמה לי שבסופו של דבר זה עמד על 4 שנים ותשעה חודשים יוכלו להישאר וגם בני המשפחה שלהם, דהיינו הורים ואחים יותר גדולים שלא עומדים בתנאי המבצע.

אילן גילאון: יש גם ילדים שלא נולדו בארץ והם במתקנים.

אילן גילאון: אני לא מבסוט בכלל מכל הסיפור הזה.

אילן גילאון: אף פעם לא אהיה מבסוט.

אילן גילאון: אבל אני אהיה מבסוט כצל'ה, אני רוצה שאנחנו נגיע להסכמה עם הגורמים ונבוא בקריאה לגורמים שאוכפים ואני מציע שלפחות עד שלא תהיה רביזיה כוללת בעניין הזה שלא יגעו בטווח השנה הקרובה בילדים ובמשפחות.

אילן גילאון: אפשר להתחיל באחרים.

אילן גילאון: הרי לא עומדים לתפוס את כולם בבת אחת.

אילן גילאון: נכון?

אילן גילאון: אם אתם יש לכם כל כך הרבה קליינטים אז בואו נשאיר את אלה אחרונים, בסדר?

אילן גילאון: זאת היא בקשתי.

אילן גילאון: היא מוגזמת?

אילן גילאון: היא לא.

אילן גילאון: הנה אני רציתי לבקש מורטוריום כולל.

אילן גילאון: אני גם אבקש אותו בסופו של דבר כי זאת היא הדרך היחידה להתמודד עם הבעיה באופן שורשי.

אילן גילאון: כרגע אני בא לשלטונות ההגירה ולשרים הממונים יחד עם כבוד היושב ראש ואנחנו השנה הקרובה לא לגעת בשום דבר שהוא מבנה של משפחה או ילד.

יעקב כץ: אני לא חושב ככה.

יעקב כץ: אני צריך לחשוב.

יעקב כץ: עוד לא הגעתי לנקודה הזאת.

יוסי אדלשטיין: מה שאתה אומר עכשיו אנחנו נבוא בעוד שנה אתה תגיד לי, שמע, כבר שש שנים לא עשיתם להם כלום אז למה אתה רוצה להתחיל עכשיו.

יוסי אדלשטיין: הרי זה מה שאמרו עכשיו.

יוסי אדלשטיין: ארבע, חמש שנים היתה הסכמה שבשתיקה.

יוסי אדלשטיין: אז אתה אומר לי עוד שנה הסכמה שבשתיקה.

אילן גילאון: אז בוא נדבר על חמש שנים.

אילן גילאון: אחת הבעיות היא, למה נותנים רישיון לחמש שנים כאן?

אילן גילאון: אני אגיד לך למה נותנים רישיון לחמש שנים.

אילן גילאון: כי מה שמשתלם, כי עובד שמגיע לשנתיים הוא לא משתלם כאן ואי אפשר לסחור.

יוסי אדלשטיין: החמש שנים זה לא שייך למשפחות.

אילן גילאון: אני בא ואומר את הדברים גם אם הם נשמעים הכי דביליים בעולם.

אילן גילאון: אל תגעו במבנה של משפחה וילדים.

אילן גילאון: אני אומר את זה מתוך פשרה עם המציאות שישנה פה.

יעקב כץ: אני לא חושב שצריך לזה מבנה של משפחות מפני שמשפחות זה דבר מאוד מאוד בכמות של העובדים, ולא רק העובדים, אנחנו דיברנו שיש פה הרבה יותר עובדים שהם כן מטופלים, יש פה אנשים שנכנסו שלא כחוק.

יעקב כץ: ואנחנו לא יודעים כמה משפחות יש ואיזה משפחות יש.

יעקב כץ: כמה שאני הבנתי מדובר לא בכמות גדולה.

שחר סומך: אלפיים ילדים.

שחר סומך: את הכמות הזאת לא בעיה לדעת כי ילדים רשומים במערכת החינוך.

אילן גילאון: הילדים האלה, האנשים האלה, צריכים לעשות על הגב של האנשים האלה כסף.

יעקב כץ: חבר הכנסת אילן אני רוצה שאתה תכתוב לי את הדברים על נייר ונדון על גופם של דברים.

יעקב כץ: אני כן הייתי מעלה קריאה כמו שאמרתי במידה ויש תוכניות עתידיות בתחום הפינוי, אז אני חושב שצריך ללוות את זה בהכנה פרסומית, להכין את האנשים.

יעקב כץ: אנשים צריכים לדעת.

יעקב כץ: מדובר בבני אדם.

יעקב כץ: אנשים שנכנסו פה שלא כחוק, כן כחוק, צריך שאנשים ידעו מה העתיד.

יעקב כץ: אני חושב שזה לא נכון שפתאום באמצע הלילה מעוררים מישהו וגוררים אותו מהחדר שלו.

יעקב כץ: צריך לתת לאנשים את האפשרות לדעת לפחות שכרגע מדינת ישראל הולכת לבצע, היא מאפשרת אפילו חודש חודשיים, שלושה חודשים לאנשים להגיע למרכזים כדי להירשם.

יעקב כץ: מי שרוצה להגיע יקבל בונוס.

יעקב כץ: מי שרוצה להגיע יסודר כך.

יעקב כץ: כמו שנהגו במקרים אחרים.

שחר סומך: אני כן רוצה להתייחס לנושא הזה של מעצר הקטינים ולשאול כמה שאלות את יוסי.

שחר סומך: אנחנו יודעים שכן הולכות להיות הרבה בעיות עם העניין הזה של הקטינים.

שחר סומך: חלק מזה אתה אמרת מקודם שהמתקן שהולך להיות בו 2600 מקומות שאתם רוצים רק להעביר שם את האנשים, יש הרבה קטינים שאין להם אפילו תעודת לידה כיוון שההורים שלהם לא הסדירו את המעמד, את החובות שלהם מול בית החולים.

שחר סומך: אין להם אפילו תעודת לידה.

שחר סומך: יש הרבה מקרים שהקטינים האלה יהיו שם עד שיסדירו את המעמד שלהם עם תעודת לידה.

שחר סומך: ואתה אומר שאתה מקווה שהקטינים ייעצרו לזמן כמה שפחות זמן.

יוסי אדלשטיין: לא אמרתי דברים כאלה.

יוסי אדלשטיין: אני לא מבין מאיפה את מביאה את זה אבל לא חשוב.

שחר סומך: זה שאין לאנשים תעודת לידה?

יוסי אדלשטיין: אני לא יודע על מה את מדברת בדיוק.

שחר סומך: אם אתה רוצה להוציא אנשים מהארץ צריכים להיות להם מסמכים.

יוסי אדלשטיין: אמרתי שכל מי שנעצר ויש לו מסמכי נסיעה אז הוא אחרי 72 שעות יכול להגיש ערעורים או דברים כאלה, הוא יכול לטוס.

יוסי אדלשטיין: ישנם כאלה שנעצרים שאין להם מסמכי נסיעה, אין להם דרכון ותעודת מעבר ואז ייקח עוד כמה ימים כי פונים לקונסוליה.

שחר סומך: אז אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד קטינים שאין להם מסמכים והדבר הזה לא לוקח כמה ימים.

שחר סומך: הוא לוקח מספר חודשים.

יעקב כץ: אז הוא אומר שיתנו להם את מספר הימים שהם מציעים.

יעקב כץ: הם לא יוציאו כנראה אנשים בלי מסמכים.

יעקב כץ: לכן אני אמרתי אני רציתי את הישיבה פה כדי שכל אחד מהגופים שיש לו טענות או בקשות או התארגנויות, יש לנו את יוסי אדלשטיין ושפיגלר שראיתי כמה שהם נחמדים וטובים ורוצים לעשות כל כך טוב לעם ישראל וכל כך טוב לאנשים, וכל היום הם חושבים איך להקל.

יעקב כץ: יש לנו את אילן שהוא עושה מורטוריום כל היום והוא יביא נייר מסודר.

יעקב כץ: אתם תגישו את הבקשות שלכם.

יעקב כץ: תביאו העתק אלינו לוועדה.

יעקב כץ: אני יכול להגיד שאני פה ראיתי שמבחינת המערכת של מדינת ישראל הם רוצים לפעול בצורה שונה ממה שפעלו עד היום, בצורה יותר מקצועית, יותר חמלתית, יותר אוהדת ואפילו עורך דין ורשה עם הבקשות שלו אני קיבלתי את הבקשות.

יעקב כץ: אני אפנה לשר ואני אשאל אותו.

תומר ורשה: אם אפשר להוסיף רק עניין אחד בנושא של המשפחות.

תומר ורשה: מה שאגף האכיפה עשה בשנים האחרונות הוא מעצר אבות על מנת לנסות ולגרום לאימהות עם הילדים לעזוב מרצון משום שלמעשה החוק בא ואומר שאי אפשר לעצור קטין שיישאר ללא השגחה.

יוסי אדלשטיין: החוק מתיר לעצור את כולם.

תומר ורשה: אני חולק עליך.

תומר ורשה: בכל אופן עובדה היא שבפועל האימהות עם הילדים לא עזבו בעקבות האבות משום שלא היתה להם שום ברירה אחרת והם העדיפו לפצל את המשפחה ולהישאר כאן.

תומר ורשה: זה אומר שהפתרון הזה לא עובד וזה מוביל אותי שוב לכך שלגבי משפחות לכל הפחות האופציה היחידה זה עזיבה מרצון בתנאים אמיתיים ואני מבקש שכבודו יתחשב בזה.

גלעד שרון: אני שואל את משרד המשפטים.

גלעד שרון: ילדים שאין להם מעמד שלא נרשמו עכשיו יבואו ויבצעו מבצע ויעצרו אותם.

גלעד שרון: יש דרך שאפשר להרחיק אותם?

גלעד שרון: מה צריך לעשות בעצם?

אביטל שטרנברג: זו שאלה ליוסי.

גלעד שרון: אז יוסי.

גלעד שרון: נעצר ילד, אין לו מעמד.

גלעד שרון: אבא ברח, האימא אומרת הילד לא רשום.

גלעד שרון: לא רשמו אותו בשגרירות.

גלעד שרון: לילד אין כלום.

גלעד שרון: אתה בכלל יכול להרחיק אותו מהמדינה?

יוסי אדלשטיין: יש לו אימא?

יוסי אדלשטיין: יש במשרד הפנים נוהל טיפול בחסרי אזרחות.

יעקב כץ: כמה ילדים שאין להם אבא ואימא ולא יודעים מי הם ומה הם קיימים?

סיגל רוזן: זה ילדים שאין להם תיעוד.

סיגל רוזן: יש להם אימא.

סיגל רוזן: יודעים מי האבא ומי האימא.

יעקב כץ: יש עוד מישהו שיש לו מה לומר?

אילן גילאון: אני עוד פעם אומר את מה שאמרתי כל הזמן.

אילן גילאון: אני מוכן לעניין הזה.

יעקב כץ: תגיש נייר.

יעקב כץ: אילן נייר.

יעקב כץ: אני מבקש נייר מסודר.

גרשון גלמן: אני מבקש להעיר עוד משהו.

גרשון גלמן: אני יושב ראש ההסתדרות בתל אביב.

גרשון גלמן: הרבה נעקצו מכל מיני סיבות, עקיצות מכל מיני גורמים פליליים שקיבלו כספים.

גרשון גלמן: חלק מהמקרים הגיעו לבתי משפט עם פסקי דין.

גרשון גלמן: אין ממי לגבות.

גרשון גלמן: יש איזו גברת סינית בנתניה, נשואה לישראלי.

גרשון גלמן: ראיתי פסק דין של חצי מיליון שקל.

גרשון גלמן: יש עכשיו 11 עובדי סיעוד שרוצים להסתדר או רוצים לחזור הביתה.

גרשון גלמן: אין להם איך לחזור הביתה.

גרשון גלמן: היום אין להם סטטוס.

גרשון גלמן: רוצים להגיע להסדרים כמו שאתה מציע.

גרשון גלמן: תנו להם שנה להתארגן ולחזור הביתה בשלום.

גרשון גלמן: כי סינית אחת אומרת אימא אני חוזרת, כנראה שאורבים לי בבית.

גרשון גלמן: אני חייבת הרבה כסף.

גרשון גלמן: כתוצאה מהאילוצים.

גרשון גלמן: יש מקרים של נפאליות שנעקצו על ידי איזה רוסי עם הבטחות לויזות.

גרשון גלמן: הם עדיין במסגרת החוק.

גרשון גלמן: אבל הן כבר חוששות שעוד חצי שנה הן מסיימות.

גרשון גלמן: הן חוששות שאת כל עשרות אלפי דולרים שהן נתנו לאיזה סרגיי ברמת גן, אגב המשטרה מטפלת בזה.

גרשון גלמן: נפתחו תיקים, יש חקירות אבל עד שזה יגיע להליך.

גרשון גלמן: מה שאני אומר שבמסגרת ההליך וההידברויות לבדוק גם את המקרים האישיים ולא להעלות אותם כמו שקרה לפני שנה, סיני שיצא בהליך חוקי לחלוטין.

גרשון גלמן: עבד 11 חודשים.

גרשון גלמן: יש נוהל חדש.

גרשון גלמן: אפשר לעבור ממעסיק למעסיק.

גרשון גלמן: לא ידע מי המעסיק החדש.

גרשון גלמן: הגיע חזרה הביתה והוא היום בסין אחרי 11 חודשים מנסים להחזיר אותו בהליך שוב של בית משפט, אני לא יודע גם למה.

גרשון גלמן: שילם 22 אלף דולר לבוא להגיע לישראל.

גרשון גלמן: עבד בסך הכול 11 חודשים.

גרשון גלמן: הגיע לרשות ממלכתית, נעצר ביציאה באזור התחנה המרכזית והוא היום נמצא בסין.

גרשון גלמן: למה?

גרשון גלמן: הרבה מקרים כאלה ישנם.

גרשון גלמן: כל ההיערכות הזו צריכה להיות בחינה אמיתית.

גרשון גלמן: אילן אני לא יודע אם מורטוריום, אבל בחינה של ילדים, נשים, משפחות, לגלות הומניות רבה ושלא נחזור על המקרים שהגיעה איזו פיליפינית למשרדי שפתחו לה את הדלת בשלוש בבוקר.

גרשון גלמן: צריך לבצע החלטות בדרך הומנית, נכונה וצודקת.

גרשון גלמן: אין לי ספק ששוק העבודה יוכל למצוא כתוצאה מהיצע וביקוש בכל תחום על ידי זה שנעשה בחינה אמיתית ביותר של כל הצרכים.

גרשון גלמן: שמיים סגורים בשלב הזה אני חושב שצריך לקיים.

גרשון גלמן: אתם תראו שלא תצליחו לעמוד בזה כי הלובי הפוליטי והכלכלי שקיים בבית הזה כדי לא לסגור את השמיים יותר חזק.

יעקב כץ: זה לא רק פוליטי.

יעקב כץ: זה גם מפני שאם מחר אישה זקנה או איש זקן זקוק למישהו ואין את העשרת אלפים איש האלה כי אף אחד לא יודע מי הם.

יעקב כץ: אין להם את הכלים.

יעקב כץ: הם יעשו מאמצים, יכניסו לתוך מאגר מידע, יבקשו פחות אנשים.

אילן גילאון: יש עבודה מועדפת בסיעוד.

יעקב כץ: אנחנו צריכים לדאוג שיגיעו לפה כמה שפחות אנשים.

יעקב כץ: שיוכשרו ישראליים לעבוד.

יעקב כץ: גם שר התמ"ת וגם שר הפנים וראש הממשלה, לך יהיה יותר קל.

יעקב כץ: אני רוצה לסכם את הישיבה.

יעקב כץ: אנחנו רוצים לקרוא בשם הוועדה, לעשות מאמץ גדול מאוד בנושא של הרישום.

יעקב כץ: להעלות את זה בצורה יותר מסודרת.

יעקב כץ: נוכל להביא לידי ביטוי את העובדה שהרבה אנשים המדינה טוענת הם נמצאים פה שיוכלו לקחת אותם מהמאגר.

יעקב כץ: אנחנו קוראים לא לגרש אנשים שנכנסו פה כחוק ולא עבר זמן השהייה שלהם לפי החוק ולהכניס אותם בתוך מסגרת של עבודה, כי ברוב המקרים מדובר באנשים שנוצלו ושילמו כסף רב על שהותם פה בארץ ולא צריך להעניש אותם פעמיים.

יעקב כץ: אנחנו קוראים שרשות ההגירה במתכונתה החדשה שהולכת לבצע פעולות יותר חדות וקשות ומהותיות כדי ליישם את החלטות הממשלה כדי שעד 2013 יהיו פה פחות עובדים זרים או שוהים זרים, צריך להביא את זה לידיעת האנשים כמה שיותר מהר כדי לאפשר להם להתארגן.

יעקב כץ: גם לדעתי קוראים מפה לתת להם איזה זמן שמי שירצה לעשות את זה בלי שייתפס אלא שירצה מעצמו לבוא ולהתפנות מרצון מתל אביב שיוכל להתפנות מרצון מתל אביב והשפלה ושלא יצטרכו לפנות אותו בכוח.

יעקב כץ: לתת להם את האפשרות.

יעקב כץ: זה דבר שלישי.

יעקב כץ: אנחנו גם נקרא בעיון את דברי עורך דין ורשה על הטיפול במשפחות עם ילדים.

יעקב כץ: לראות איך לנסות שגם במידה והוחלט שהם צריכים להיות מפונים מהארץ איך הדבר הזה ייעשה במידת הדין והמוסר החסד והחמלה המקסימליים.

יעקב כץ: בקשר לידידי חבר הכנסת אילן אני רוצה לציין שאהבנו לשמוע את כל אשר אמרת.